Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Europai smogs alinančio karščio banga: tai pajus ir Lietuva
Šarūnas Meškys
2018-09-13
lrytas.lt
Į Europą atkeliauja rugsėjo mėnesio antrajai pusei nebūdinga karščio banga. Portalas severe-weather.eu, remdamasis profesionalias meteorologijos paslaugas teikiančia metdesk.com, praneša, kad oro temperatūra Centrinėje, Vakarų, Rytų ir Pietryčių Europos šalyse gali būti 8-10 laipsnių aukštesnė nei įprasta. Kai kur temperatūra dienomis gali pakilti aukščiau 30 laipsnių Celsijaus ir nenukris žemiau 20-ies.
30 ir aukštesnė oro temperatūra kitos savaitės pradžioje prognozuojama Šiaurės ir Vakarų Vokietijoje, Belgijoje, Nyderlanduose, Liuksemburge. Karščiai smogs ir Prancūzijai, Italijai, Austrijai, Balkanų pusiasaliui – Vengrijai, Kroatijai, Serbijai. Kiek žemesnės nei 30 laipsnių temperatūros prognozuojamos Čekijai, Slovakijai, Pietų Lenkijai.
Karščio bangos poveikį pajus ir Lietuva – laikysis rugsėjo mėnesiui nebūdinga šiluma.
Portalui lrytas.lt Lietuvos hidrometeorologijos tarnybos klimatologas dr. Donatas Valiukas patvirtino, kad kitą savaitę karščio banga iš pietvakarių atkeliauja į Europą. „Neįprasti karščiai laikysis Centrinėje Europoje. Lietuvą šiluma taip pat pasieks, tačiau karščiausia bus Centrinėje, Vakarų ir Pietų Europoje.
Į Europą atkeliauja karščio banga. Dėl Europą užklupsiančios karščio bangos Lietuvoje kitą savaitę dienomis gali laikytis apie 20 laipsnių. Vis tik reikia atkreipti dėmesį, kad ir 20 laipsnių temperatūra Lietuvoje rugsėjo antroje pusėje nėra būdinga. Šiemet, kaip prasidėjo neįprasta šiluma dar balandį, taip ji ir tęsiasi iki pat rugsėjo. Ir ji niekur nedings, temperatūrinis nebūdingumas išliks, nors vasariško karščio bangos ir nesulauksim“, – aiškino klimatologas dr. D. Valiukas.
Anot klimatologo, karščio banga Europoje gali išsilaikyti nuo 2 parų iki savaitės.
„Vasariškos temperatūros, kai pasiekiama ar viršijama 30 laipsnių temperatūra, Pietų Europos nestebina, tačiau Vokietijoje, Čekijoje ar pietinėje Lenkijoje rugsėjo mėnesį tokie karščiai yra nebūdingi“, – teigė klimatologas.
Šarūnas Meškys
2018-09-13
lrytas.lt
Į Europą atkeliauja rugsėjo mėnesio antrajai pusei nebūdinga karščio banga. Portalas severe-weather.eu, remdamasis profesionalias meteorologijos paslaugas teikiančia metdesk.com, praneša, kad oro temperatūra Centrinėje, Vakarų, Rytų ir Pietryčių Europos šalyse gali būti 8-10 laipsnių aukštesnė nei įprasta. Kai kur temperatūra dienomis gali pakilti aukščiau 30 laipsnių Celsijaus ir nenukris žemiau 20-ies.
30 ir aukštesnė oro temperatūra kitos savaitės pradžioje prognozuojama Šiaurės ir Vakarų Vokietijoje, Belgijoje, Nyderlanduose, Liuksemburge. Karščiai smogs ir Prancūzijai, Italijai, Austrijai, Balkanų pusiasaliui – Vengrijai, Kroatijai, Serbijai. Kiek žemesnės nei 30 laipsnių temperatūros prognozuojamos Čekijai, Slovakijai, Pietų Lenkijai.
Karščio bangos poveikį pajus ir Lietuva – laikysis rugsėjo mėnesiui nebūdinga šiluma.
Portalui lrytas.lt Lietuvos hidrometeorologijos tarnybos klimatologas dr. Donatas Valiukas patvirtino, kad kitą savaitę karščio banga iš pietvakarių atkeliauja į Europą. „Neįprasti karščiai laikysis Centrinėje Europoje. Lietuvą šiluma taip pat pasieks, tačiau karščiausia bus Centrinėje, Vakarų ir Pietų Europoje.
Į Europą atkeliauja karščio banga. Dėl Europą užklupsiančios karščio bangos Lietuvoje kitą savaitę dienomis gali laikytis apie 20 laipsnių. Vis tik reikia atkreipti dėmesį, kad ir 20 laipsnių temperatūra Lietuvoje rugsėjo antroje pusėje nėra būdinga. Šiemet, kaip prasidėjo neįprasta šiluma dar balandį, taip ji ir tęsiasi iki pat rugsėjo. Ir ji niekur nedings, temperatūrinis nebūdingumas išliks, nors vasariško karščio bangos ir nesulauksim“, – aiškino klimatologas dr. D. Valiukas.
Anot klimatologo, karščio banga Europoje gali išsilaikyti nuo 2 parų iki savaitės.
„Vasariškos temperatūros, kai pasiekiama ar viršijama 30 laipsnių temperatūra, Pietų Europos nestebina, tačiau Vokietijoje, Čekijoje ar pietinėje Lenkijoje rugsėjo mėnesį tokie karščiai yra nebūdingi“, – teigė klimatologas.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Po biški pareina ...
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Matyt Kalėdas pasitiksime "ne ant vandens"
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
![Pardon :pardon:](./images/smilies/pardon.gif)
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Pagaliau gal sulauksime "normalios" litewskos vasaros
![Twisted Evil :twisted:](./images/smilies/spiteful.gif)
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Pagerintas 101-erius metus laikęsis šilumos rekordas: sinoptikai tikina – bobų vasara dar prieš akis
Arnas Mazėtis, laida „DELFI diena“, Agnė Vasiliauskaitė, BNS,
www.DELFI.lt
2019 m. spalio 16 d.
Pirmadienį sostinėje pagerintas 101-erius metus laikęsis tos dienos šilumos rekordas, pranešė Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba. Spalio 14 dieną čia oras sušilo iki 20,5 laipsnių šilumos – puse laipsnio daugiau nei ankstesnis šilumos rekordas, užfiksuotas 1918 metais. Praleisti Anot meteorologų, pirmadienį pagerinti ir kai kuriuose kituose Lietuvos miestuose pernai spalio 14-ąją užfiksuoti šilumos rekordai. Šilčiausia pirmadienį buvo Varėnoje, kur užfiksuota 21,9 laipsnio šilumos – pusantro laipsnio daugiau nei pernai, taip pat rekordai sumušti Kybartuose, Kaune, Utenoje ir Dotnuvoje. Artimiausiomis dienomis sinoptikai prognozuoja irgi rudeniškai šiltus orus – kai kur oras turėtų sušilti ir iki 19-os laipsnių. Laidoje „DELFI diena“ Lietuvos hidrometeorologijos tarnybos sinoptikė Izolda Marcinonienė tikino, kad rekordinis gali būti ir trečiadienis. Laidoje ji taip pat paaiškino, kas nulėmė, kad šiuo metu ir antradienio dieną galėjome lepintis tokiais gražiais orais.
„Praėjusiais metais bobų vasara tęsėsi beveik dvi savaites. Ji buvo gana vėlyva, prasidėjo spalio 9, o baigėsi 19 dieną. Šiemet, spalio 14 dieną, pasiekėme ir pralenkėme net ir pernykščių orų šilumos rekordus. Šie orai atkeliavo iš Pietvakarių Europos. Tiesa, tai nėra ta tikroji bobų vasara, nes turėtų būti aukšto slėgio sritis ir jo centras ties Ukraina, o šį kartą tą šilumą pastūmėjo ciklonas. Mes patekome į to ciklono šiltąjį sektorių. Pirmadienį, antradienį ir trečiadienį būsime žemesnio slėgio lauke, bet vis tiek bus geri orai. Gal ta tikroji bobų vasara bus penktadienį ar šeštadienį“, – DELFI sakė I.Marcinonienė. Ji taip pat pabrėžė, kad tikroji bobų vasara atkeliaus po poros dienų. „Dažniausiai bobų vasara prasideda rugsėjo pradžioje ir spalio pabaigoje. Dabar jau spalio vidurys, sakykime, kad toji bobų vasara šiemet gerokai pavėlavo, bet po tokio žvarbaus laikotarpio galime pasidžiaugti orais“, – sakė I.Marcinonienė.
Trečiadienį iš vakarų artinsis naujas ciklonas. Naktis bus gana debesuota, tačiau žymesnio lietaus dar nenusimato. Vėjas ir toliau pūs iš pietryčių, vidutinio stiprumo. Apniukusią naktį temperatūra nekris taip sparčiai. Paryčiais temperatūra pasiskirstys tarp 8–13 laipsnių šilumos“, – sakė ji. Anot sinoptikės, dieną artinsis šaltasis atmosferos frontas, kuris jau vakarop pasieks vakarinius šalies rajonus. Čia vietomis negausiai ir trumpai palis. Pietryčių vėjas popietę įgaus pietų, pietvakarių kryptį, pietvakariuose sustiprės iki 14 m/s. Aukščiausiai temperatūra šią dieną kils iki 15–20 laipsnių. „Ketvirtadienį lietūs įsibėgės. Iš trečiadienio į ketvrtadienį gali lyti net labai smarkiai. Ketvirtadienis bus vėsokas, lietingas. Naktį bus tarp 8-13, o dieną šils gal tik iki 17 laipsnių, bus vėjuota“, – tikino sinoptikė. Laimei, kaip tikina sinoptikė, džiaugsimės itin šiltu penktadieniu. Penktadienį dar daug kur trumpai palis. Naktį vietomis susidarys rūkas. Vėjas aprims. Naktį prognozuojama 7–12 laipsnių šiluma, dieną temperatūra kils iki 13–18 laipsnių.
Arnas Mazėtis, laida „DELFI diena“, Agnė Vasiliauskaitė, BNS,
www.DELFI.lt
2019 m. spalio 16 d.
Pirmadienį sostinėje pagerintas 101-erius metus laikęsis tos dienos šilumos rekordas, pranešė Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba. Spalio 14 dieną čia oras sušilo iki 20,5 laipsnių šilumos – puse laipsnio daugiau nei ankstesnis šilumos rekordas, užfiksuotas 1918 metais. Praleisti Anot meteorologų, pirmadienį pagerinti ir kai kuriuose kituose Lietuvos miestuose pernai spalio 14-ąją užfiksuoti šilumos rekordai. Šilčiausia pirmadienį buvo Varėnoje, kur užfiksuota 21,9 laipsnio šilumos – pusantro laipsnio daugiau nei pernai, taip pat rekordai sumušti Kybartuose, Kaune, Utenoje ir Dotnuvoje. Artimiausiomis dienomis sinoptikai prognozuoja irgi rudeniškai šiltus orus – kai kur oras turėtų sušilti ir iki 19-os laipsnių. Laidoje „DELFI diena“ Lietuvos hidrometeorologijos tarnybos sinoptikė Izolda Marcinonienė tikino, kad rekordinis gali būti ir trečiadienis. Laidoje ji taip pat paaiškino, kas nulėmė, kad šiuo metu ir antradienio dieną galėjome lepintis tokiais gražiais orais.
„Praėjusiais metais bobų vasara tęsėsi beveik dvi savaites. Ji buvo gana vėlyva, prasidėjo spalio 9, o baigėsi 19 dieną. Šiemet, spalio 14 dieną, pasiekėme ir pralenkėme net ir pernykščių orų šilumos rekordus. Šie orai atkeliavo iš Pietvakarių Europos. Tiesa, tai nėra ta tikroji bobų vasara, nes turėtų būti aukšto slėgio sritis ir jo centras ties Ukraina, o šį kartą tą šilumą pastūmėjo ciklonas. Mes patekome į to ciklono šiltąjį sektorių. Pirmadienį, antradienį ir trečiadienį būsime žemesnio slėgio lauke, bet vis tiek bus geri orai. Gal ta tikroji bobų vasara bus penktadienį ar šeštadienį“, – DELFI sakė I.Marcinonienė. Ji taip pat pabrėžė, kad tikroji bobų vasara atkeliaus po poros dienų. „Dažniausiai bobų vasara prasideda rugsėjo pradžioje ir spalio pabaigoje. Dabar jau spalio vidurys, sakykime, kad toji bobų vasara šiemet gerokai pavėlavo, bet po tokio žvarbaus laikotarpio galime pasidžiaugti orais“, – sakė I.Marcinonienė.
Trečiadienį iš vakarų artinsis naujas ciklonas. Naktis bus gana debesuota, tačiau žymesnio lietaus dar nenusimato. Vėjas ir toliau pūs iš pietryčių, vidutinio stiprumo. Apniukusią naktį temperatūra nekris taip sparčiai. Paryčiais temperatūra pasiskirstys tarp 8–13 laipsnių šilumos“, – sakė ji. Anot sinoptikės, dieną artinsis šaltasis atmosferos frontas, kuris jau vakarop pasieks vakarinius šalies rajonus. Čia vietomis negausiai ir trumpai palis. Pietryčių vėjas popietę įgaus pietų, pietvakarių kryptį, pietvakariuose sustiprės iki 14 m/s. Aukščiausiai temperatūra šią dieną kils iki 15–20 laipsnių. „Ketvirtadienį lietūs įsibėgės. Iš trečiadienio į ketvrtadienį gali lyti net labai smarkiai. Ketvirtadienis bus vėsokas, lietingas. Naktį bus tarp 8-13, o dieną šils gal tik iki 17 laipsnių, bus vėjuota“, – tikino sinoptikė. Laimei, kaip tikina sinoptikė, džiaugsimės itin šiltu penktadieniu. Penktadienį dar daug kur trumpai palis. Naktį vietomis susidarys rūkas. Vėjas aprims. Naktį prognozuojama 7–12 laipsnių šiluma, dieną temperatūra kils iki 13–18 laipsnių.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Klimatologas pranešė, kada į Lietuvą ateis žiemos šalčiai
Doc. Gintautas Stankūnavičius, VU Hidrologijos ir klimatologijos katedra
2020-01-10
lrytas.lt
Greitai kalendorinės žiemos vidurys. Klimatiniu viduržiemiu Lietuvoje laikomas trečias sausio dešimtadienis, nes pusė kovo mėnesio taip pat priklauso žiemos sezonui. Tiesa, orai vis dar primena vėlyvą rudenį, pragiedrėjus ir išlindus saulei – ankstyvą pavasarį.
Kada į Lietuvą ateis žiema?
Dėl stiprių vakarų krypties vėjų Šiaurės Atlante maksimalus kritulių kiekis vėl laukiamas priešvėjiniuose Skandinavijos kalnų šlaituose – iki 150-250 mm per savaitę Vakarų Norvegijoje. Tikėtina, kad pavasarį ir vasaros pradžioje tai labai padidins Norvegijos hidroelektrinių pagaminamos energijos kiekį. Didesnis nei įprasta kritulių kiekis laukiamas beveik visoje Šiaurės ir Šiaurės vakarų Europoje. Laukiama, kad vakarinėje Lietuvos dalyje per ateinančią savaitę iškris beveik mėnesio kritulių norma, o kitur apie 10–20 mm. Daugiausia tai bus lietus. Šiandien per pietinę Skandinavijos dalį, per Latviją ir Lietuvą slinks aktyvus ciklonas, kurio šalto ir okliuzijos frontų zonose iškris nuo 10 iki 30 mm kritulių. Daugiausia kritulių bus vakare ir naktį, o maksimalus kiekis laukiamas šiaurės vakarinėje Lietuvos dalyje. Ryt ryte slėgis sparčiai augs ir kritulių zona bus nustumta toliau į rytus. Sekmadienį vėl sustiprės pietvakarių krypties vėjas, ypač pajūryje, iki 15–17 m/s. Pajūryje vėjuota ir šilta išliks visą kitą savaitę. Šilta bus ir likusioje Lietuvos dalyje, tik susilpnėjus vėjui ir prasigiedrijus vietomis galima neigiama oro temperatūra, o keliuose gali formuotis plikledis. 16 nuotr.Gilūs žiemos šalčiai yra vis retesnis reiškinys mūsų šalyje. O kada į Lietuvą ateis žiemiški orai? Tiek Europos (ECMWF), tiek JAV (NCEP) prognozių centrų duomenimis žymesnio atvėsimo reiktų laukti tik trečiąjį sausio dešimtadienį.
Europoje
Neįprastai šilti orai Vidurio ir Šiaurės Europoje, bei beveik visoje šiaurinėje Eurazijos dalyje, susidarė dėl labai gilių ir aktyvių ciklonų veiklos Šiaurės Atlante. Jų trajektorijos tęsiasi iki pat Centrinės Arkties. Šie ciklonai dėl savo didelio ploto ir stipraus sukimosi momento nuo Atlanto perneša stambias jūrinės kilmės oro porcijas į Europą ir, perlipę Uralo kalnus, keliauja toliau į šiaurinę Azijos dalį. Toks greitai judantis oras virš Europos nespėja prarasti savo pagrindinių terminių ir drėgmės savybių, o virš Azijos, nors ir stipriai atvėsęs, jis vis dar 15–20 °C šiltesnis už normą. Pavyzdžiui, Krasnojarsko krašto šiaurinėje dalyje ir Jakutijoje šiomis dienomis minimali oro temperatūra tik -20 – -25 °C, o maksimali apie -12 – -17 °C. Tiesa, Viduržemio jūros regione ir kai kur Pietų Azijoje pirmąjį sausio dešimtadienį buvo šalčiau nei įprasta. Dėl neįprastai šiltų orų Europoje, jos vidinėse (Baltija, Juodoji) ir išorinėse (Šiaurės, Norvegų) jūrose vanduo anomaliai šiltas – apie 1–4 °C. Dėl stiprių vakarų vėjų rytinėje Baltijos dalyje vandens temperatūra vis dar +6 – +7 °C, Juodojoje jūroje +10 – +12 °C. Šilčiausias vanduo vis vien išlieka Viduržemio jūroje (iki 18.5–18.7 °C) ties Izraelio bei Libijos pakrantėmis. Šiltesnis nei įprasta vanduo taip pat laikosi Karibų jūroje, Meksikos įlankoje ir kai kuriose tropinėse vandenynų akvatorijose. Europos sektoriuje ir toliau numatomas ryškus slėgio centrų bipolis: labai žemo slėgio zona Islandijos ir Barenco jūros rajonuose ir aukšto slėgio juosta ištįsusi nuo Azorų salų iki Kaspijos jūros. Toks atmosferos slėgio pasiskirstymas išlieka palankus jūrinės kilmės oro masių pernašai iš Šiaurės Atlanto į šiaurinę Eurazijos dalį. Stipriausia šilumos anomalija per kitą savaitę numatoma šiaurinėje Rusijos dalyje, Archangelsko, Komių ir Permės srityse, iki +8 °C, o mažiausia – Viduržemio jūros salose (apie -1 – +1 °C).
Pasaulyje
Ypač kontrastingi orai dabar laikosi Šiaurės Amerikoje. Žemyno rytuose ir pietryčiuose labai šilta, ten net nakties oro temperatūra kai kuriose JAV valstijose (Teksasas, Luiziana, Misisipė, Alabama, Florida ir kt.) dabar viršija +15 °C (Floridoje virš +20 °C), o toliau į šiaurę esančiose valstijose foninės temperatūros diapazonas +5 – +12 °C. Taip yra dėl jūrinio tropinio oro, atkeliavusio nuo Meksikos įlankos akvatorijos. Vakarinėje ir centrinėje žemyno dalyje dėl arktinės kilmės anticiklono įsiveržimo anomaliai šalta: pietinėse Kanados provincijų, Albertos, Saskačevano ir Manotobos, dalyse minimali temperatūra krenta iki -25 – -30 °C. Šiek tiek mažesnis šaltis (iki -20 °C) laikosi Š. Dakotos, Montanos, Aidacho, Nevados, Vajomingo ir kai kuriose kitose JAV valstijose. 16 nuotr.Gilūs žiemos šalčiai yra vis retesnis reiškinys mūsų šalyje. Toliau plintant šiam šaltam anticiklonui šaltis vakarinėje Kanados dalyje (net ir Britų Kolumbijoje) bei kai kuriose šiaurinėse ir vakarinėse JAV valstijose dar sustiprės, o JAV pietryčiuose išliks labai šilti orai. Šilto ir šalto oro sandūroje, Uoliniuose kalnuose ir Didžiųjų ežerų regione labai pastorės sniego danga. Australijoje vis dar karšta: maksimali dienos temperatūra kai kuriuose Viktorijos, Naujojo Pietų Velso valstijų vietovėse bei Vakarų Australijos valstijos pakrantėse gali siekti apie +40 °C. Taip pat skaitykite: 2019-ieji buvo antri karščiausi metai istorijoje Klimatologas apie istorinį rekordą: Lietuvoje to nebuvo 250 metų Australijoje užfiksuota aukščiausia visų laikų paros temperatūra Tačiau pietinėje žemyno dalyje numatoma intensyvi oro pernaša iš pietų, musoninių liūčių aktyvumo padidėjimas rytinėje Australijoje ir tropinių ciklonų liūtys šiaurės vakarinėje Australijoje. Tai turėtų dalinai sumažinti gaisrų plitimą tose zonose. Tačiau pietvakarinėje Australijos dalyje (Perto regionas) išliks labai sausa.
Doc. Gintautas Stankūnavičius, VU Hidrologijos ir klimatologijos katedra
2020-01-10
lrytas.lt
Greitai kalendorinės žiemos vidurys. Klimatiniu viduržiemiu Lietuvoje laikomas trečias sausio dešimtadienis, nes pusė kovo mėnesio taip pat priklauso žiemos sezonui. Tiesa, orai vis dar primena vėlyvą rudenį, pragiedrėjus ir išlindus saulei – ankstyvą pavasarį.
Kada į Lietuvą ateis žiema?
Dėl stiprių vakarų krypties vėjų Šiaurės Atlante maksimalus kritulių kiekis vėl laukiamas priešvėjiniuose Skandinavijos kalnų šlaituose – iki 150-250 mm per savaitę Vakarų Norvegijoje. Tikėtina, kad pavasarį ir vasaros pradžioje tai labai padidins Norvegijos hidroelektrinių pagaminamos energijos kiekį. Didesnis nei įprasta kritulių kiekis laukiamas beveik visoje Šiaurės ir Šiaurės vakarų Europoje. Laukiama, kad vakarinėje Lietuvos dalyje per ateinančią savaitę iškris beveik mėnesio kritulių norma, o kitur apie 10–20 mm. Daugiausia tai bus lietus. Šiandien per pietinę Skandinavijos dalį, per Latviją ir Lietuvą slinks aktyvus ciklonas, kurio šalto ir okliuzijos frontų zonose iškris nuo 10 iki 30 mm kritulių. Daugiausia kritulių bus vakare ir naktį, o maksimalus kiekis laukiamas šiaurės vakarinėje Lietuvos dalyje. Ryt ryte slėgis sparčiai augs ir kritulių zona bus nustumta toliau į rytus. Sekmadienį vėl sustiprės pietvakarių krypties vėjas, ypač pajūryje, iki 15–17 m/s. Pajūryje vėjuota ir šilta išliks visą kitą savaitę. Šilta bus ir likusioje Lietuvos dalyje, tik susilpnėjus vėjui ir prasigiedrijus vietomis galima neigiama oro temperatūra, o keliuose gali formuotis plikledis. 16 nuotr.Gilūs žiemos šalčiai yra vis retesnis reiškinys mūsų šalyje. O kada į Lietuvą ateis žiemiški orai? Tiek Europos (ECMWF), tiek JAV (NCEP) prognozių centrų duomenimis žymesnio atvėsimo reiktų laukti tik trečiąjį sausio dešimtadienį.
Europoje
Neįprastai šilti orai Vidurio ir Šiaurės Europoje, bei beveik visoje šiaurinėje Eurazijos dalyje, susidarė dėl labai gilių ir aktyvių ciklonų veiklos Šiaurės Atlante. Jų trajektorijos tęsiasi iki pat Centrinės Arkties. Šie ciklonai dėl savo didelio ploto ir stipraus sukimosi momento nuo Atlanto perneša stambias jūrinės kilmės oro porcijas į Europą ir, perlipę Uralo kalnus, keliauja toliau į šiaurinę Azijos dalį. Toks greitai judantis oras virš Europos nespėja prarasti savo pagrindinių terminių ir drėgmės savybių, o virš Azijos, nors ir stipriai atvėsęs, jis vis dar 15–20 °C šiltesnis už normą. Pavyzdžiui, Krasnojarsko krašto šiaurinėje dalyje ir Jakutijoje šiomis dienomis minimali oro temperatūra tik -20 – -25 °C, o maksimali apie -12 – -17 °C. Tiesa, Viduržemio jūros regione ir kai kur Pietų Azijoje pirmąjį sausio dešimtadienį buvo šalčiau nei įprasta. Dėl neįprastai šiltų orų Europoje, jos vidinėse (Baltija, Juodoji) ir išorinėse (Šiaurės, Norvegų) jūrose vanduo anomaliai šiltas – apie 1–4 °C. Dėl stiprių vakarų vėjų rytinėje Baltijos dalyje vandens temperatūra vis dar +6 – +7 °C, Juodojoje jūroje +10 – +12 °C. Šilčiausias vanduo vis vien išlieka Viduržemio jūroje (iki 18.5–18.7 °C) ties Izraelio bei Libijos pakrantėmis. Šiltesnis nei įprasta vanduo taip pat laikosi Karibų jūroje, Meksikos įlankoje ir kai kuriose tropinėse vandenynų akvatorijose. Europos sektoriuje ir toliau numatomas ryškus slėgio centrų bipolis: labai žemo slėgio zona Islandijos ir Barenco jūros rajonuose ir aukšto slėgio juosta ištįsusi nuo Azorų salų iki Kaspijos jūros. Toks atmosferos slėgio pasiskirstymas išlieka palankus jūrinės kilmės oro masių pernašai iš Šiaurės Atlanto į šiaurinę Eurazijos dalį. Stipriausia šilumos anomalija per kitą savaitę numatoma šiaurinėje Rusijos dalyje, Archangelsko, Komių ir Permės srityse, iki +8 °C, o mažiausia – Viduržemio jūros salose (apie -1 – +1 °C).
Pasaulyje
Ypač kontrastingi orai dabar laikosi Šiaurės Amerikoje. Žemyno rytuose ir pietryčiuose labai šilta, ten net nakties oro temperatūra kai kuriose JAV valstijose (Teksasas, Luiziana, Misisipė, Alabama, Florida ir kt.) dabar viršija +15 °C (Floridoje virš +20 °C), o toliau į šiaurę esančiose valstijose foninės temperatūros diapazonas +5 – +12 °C. Taip yra dėl jūrinio tropinio oro, atkeliavusio nuo Meksikos įlankos akvatorijos. Vakarinėje ir centrinėje žemyno dalyje dėl arktinės kilmės anticiklono įsiveržimo anomaliai šalta: pietinėse Kanados provincijų, Albertos, Saskačevano ir Manotobos, dalyse minimali temperatūra krenta iki -25 – -30 °C. Šiek tiek mažesnis šaltis (iki -20 °C) laikosi Š. Dakotos, Montanos, Aidacho, Nevados, Vajomingo ir kai kuriose kitose JAV valstijose. 16 nuotr.Gilūs žiemos šalčiai yra vis retesnis reiškinys mūsų šalyje. Toliau plintant šiam šaltam anticiklonui šaltis vakarinėje Kanados dalyje (net ir Britų Kolumbijoje) bei kai kuriose šiaurinėse ir vakarinėse JAV valstijose dar sustiprės, o JAV pietryčiuose išliks labai šilti orai. Šilto ir šalto oro sandūroje, Uoliniuose kalnuose ir Didžiųjų ežerų regione labai pastorės sniego danga. Australijoje vis dar karšta: maksimali dienos temperatūra kai kuriuose Viktorijos, Naujojo Pietų Velso valstijų vietovėse bei Vakarų Australijos valstijos pakrantėse gali siekti apie +40 °C. Taip pat skaitykite: 2019-ieji buvo antri karščiausi metai istorijoje Klimatologas apie istorinį rekordą: Lietuvoje to nebuvo 250 metų Australijoje užfiksuota aukščiausia visų laikų paros temperatūra Tačiau pietinėje žemyno dalyje numatoma intensyvi oro pernaša iš pietų, musoninių liūčių aktyvumo padidėjimas rytinėje Australijoje ir tropinių ciklonų liūtys šiaurės vakarinėje Australijoje. Tai turėtų dalinai sumažinti gaisrų plitimą tose zonose. Tačiau pietvakarinėje Australijos dalyje (Perto regionas) išliks labai sausa.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Lietuvoje to nebuvo nuo 1961 metų – meteorologai aptiko unikalų atvejį
meteo.lt
2020-01-21
„Per visus metus – nė vieno neigiamo dešimtadienio!“, – praneša Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba. Anot specialistų, išanalizuoti meteorologiniai duomenys atkleidė įdomų faktą – nuo praėjusių metų vasario iki šių metų sausio pabaigos (tikėtina, kad ir iki vasario) nebuvo nė vieno dešimtadienio su neigiama vidutine šio laikotarpio oro temperatūra. „Tai pirmas toks atvejis nuo 1961 metų! Panaši situacija buvo susiklosčiusi ir 1974 m., tačiau tų metų vasarį, kovą ir gruodį būta po vieną dešimtadienį su silpnai neigiama vidutine temperatūra. O visai neseniai, 2017-2018 metais, priešingai, nuo lapkričio vidurio iki kovo pabaigos, beveik visi šešių mėnesių dešimtadieniai buvo šalti ar net ekstremaliai šalti! Visgi visus šalčiausių dešimtadienių rekordus sumušė 1987-ųjų sausis ir kovas, atitinkamai su -18,2 ir -12,2 laipsnių Celsijaus vidutinė tų laikotarpių oro temperatūra. Tuomet neigiamas nuokrypis nuo normos siekė net 11–16 laipsnių!“, – feisbuke pranešė Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba. Lietuvos hidroemteorologijos tarnyba praneša apie artimiausių parų orus, kurie, anot sinoptikų, bus ypatingi – lietų kei šlapdriba ir sniegas, griaudės perkūnija, pūs gūsingas vėjas. Trečiadienio naktį debesuota. Daug kur lietus. Vėjas vakarų, 9–14 m/s, vietomis gūsiai 15–17 m/s. Žemiausia temperatūra 1–6 laipsniai šilumos. Taip pat skaitykite: Norvegijoje užfiksuotas grėsmingas reiškinys, kurio nebuvo 30 metų Klimatologas prakalbo apie neregėtas anomalijas Lietuvoje: teks priprasti Klimatologo žvilgsnis į likusią žiemą: kalbama, kad šįmet jos nebus Dieną debesuota su pragiedruliais. Daugelyje rajonų, daugiausia rytiniuose, lietų keis šlapdriba, kai kur gali sugriaudėti perkūnija. Vėjas šiaurės vakarų, 9–14 m/s, daug kur gūsiai 15–19 m/s. Aukščiausia temperatūra 2–6 laipsniai šilumos.
meteo.lt
2020-01-21
„Per visus metus – nė vieno neigiamo dešimtadienio!“, – praneša Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba. Anot specialistų, išanalizuoti meteorologiniai duomenys atkleidė įdomų faktą – nuo praėjusių metų vasario iki šių metų sausio pabaigos (tikėtina, kad ir iki vasario) nebuvo nė vieno dešimtadienio su neigiama vidutine šio laikotarpio oro temperatūra. „Tai pirmas toks atvejis nuo 1961 metų! Panaši situacija buvo susiklosčiusi ir 1974 m., tačiau tų metų vasarį, kovą ir gruodį būta po vieną dešimtadienį su silpnai neigiama vidutine temperatūra. O visai neseniai, 2017-2018 metais, priešingai, nuo lapkričio vidurio iki kovo pabaigos, beveik visi šešių mėnesių dešimtadieniai buvo šalti ar net ekstremaliai šalti! Visgi visus šalčiausių dešimtadienių rekordus sumušė 1987-ųjų sausis ir kovas, atitinkamai su -18,2 ir -12,2 laipsnių Celsijaus vidutinė tų laikotarpių oro temperatūra. Tuomet neigiamas nuokrypis nuo normos siekė net 11–16 laipsnių!“, – feisbuke pranešė Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba. Lietuvos hidroemteorologijos tarnyba praneša apie artimiausių parų orus, kurie, anot sinoptikų, bus ypatingi – lietų kei šlapdriba ir sniegas, griaudės perkūnija, pūs gūsingas vėjas. Trečiadienio naktį debesuota. Daug kur lietus. Vėjas vakarų, 9–14 m/s, vietomis gūsiai 15–17 m/s. Žemiausia temperatūra 1–6 laipsniai šilumos. Taip pat skaitykite: Norvegijoje užfiksuotas grėsmingas reiškinys, kurio nebuvo 30 metų Klimatologas prakalbo apie neregėtas anomalijas Lietuvoje: teks priprasti Klimatologo žvilgsnis į likusią žiemą: kalbama, kad šįmet jos nebus Dieną debesuota su pragiedruliais. Daugelyje rajonų, daugiausia rytiniuose, lietų keis šlapdriba, kai kur gali sugriaudėti perkūnija. Vėjas šiaurės vakarų, 9–14 m/s, daug kur gūsiai 15–19 m/s. Aukščiausia temperatūra 2–6 laipsniai šilumos.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Kalniškės miško barsukai jau žino, kokia bus likusi žiema ?
agroeta.lt
2021 Sausio 25
Autorius: Dineta BABARSKIENĖ
Nors įprasta sausio 25 - ąją laikyti data, kuri žymi viduržiemį, tačiau iš tiesų šis laikotarpis yra skaičiuojamas tarp šv. Petro ir Povilo atsivertimo – sausio 25-osios ir vasario 2 dienos. Tai ypatingas metas, apgaubtas paslaptimis, spėlionėmis ir prognozėmis. Tai posūkis į šiltąjį metų laiką. Anuomet per pusiaužiemį dzūkai bulvių nevalgydavo, kad vasarą jos nekirmytų. O ir pasimalkauti sumaniusieji susilaikydavo, miškan neidavo. Iš miško šiuo metu malkų, šiukštu, neveždavo, mat manė, kad nusižengusiems vasarą į kiemą gyvačių prišliauš.
Sausio 25-ąją sėdėdavo ant šilto pečiaus ir orus spėliodavo.
Buvo tikima, kad tos dienos priešpiečio oras toks, koks jau buvęs pirmąją žiemos pusę, o popietinis – antrąją žiemos pusę prognozuoja. Jeigu saulėta, spėjama, kad bus graži vasara ir geri metai. Jeigu debesuota – tais metais daug žmonių mirs. Jeigu lyja ar sninga – laukia didelis kainų šuolis, nes javai dar laukuose supus. Pučia smarkus vėjas, tarp žmonių kils dideli neramumai.
Drąsesnieji miškan nueidavo, bet ne malkauti, o barsukų urvų apžiūrėti. Visų žvilgsniai tądien nukreipti į barsuko urvą.
Barsukai gyvena tuose pačiuose urvuose daug metų, jei jiems vieta patinka, jei jaučiasi saugiai. Kiekvienais metais juos plečia, vis rausia. Gamtininkai sako, kad seni barsukų urvai – ištisa požeminių labirintų sistema su daug išėjimų į paviršių.
Sakoma, kad sausio 25-ąją, per viduržiemį, miške savo oloje barsukas nubunda ir iškiša galvą apsidairyti. Jeigu šviečia saulė, išsigąsta savo šešėlio, sprunka atgal į guolį ir gulasi ant to paties, jau nugulėto šono. Miegas tuomet prastas. Todėl manoma, kad sniegas greit nutirps – ateis ankstyvas pavasaris. Jeigu apniukę, barsukas pasivaikščios po mišką, visur pripėduos, sugrįš urvan, apsivers ant kito šono ir vėl kietai įmigs. Tikėtina, kad pavasaris bus šaltas ir vėlyvas, o ir palūkėti dar gerokai šilumos teks.
Tačiau suvalkiečiai visai kitaip barsuko elgesį aiškina. Suvalkijoje tikima, kad jei tą dieną šviečia saulė, barsukas išlenda iš urvo, pamatęs savo šešėlį, išsigąsta ir nieko nelaukęs atgal guoly pasislepia. Manoma, kad tuomet bus ilga žiema. O jei apsiniaukusi diena pasitaiko, tuomet barsukas išeina pasivaikščioti kiek ilgėliau. Tikėtina, greitai ateis pavasaris.
O ką gi kužda į ausį barsukas šiemet? Kokios gi antros žiemos pusės tikėtis?
Štai Kalniškės miško barsukai nesikuklina: vaikšto, kiek jiems širdis geidžia. Gyvena taip, kaip jiems patogiau. Tai rodo daugybė pėdelių prie jų urvų. Tad gal Kalniškės miško barsukas padės įminti didžąją mįslę - kokia gi bus likusi žiema šiemet, ar greitai sulauksime pavasario?
Tik ar rimta taip spėlioti likusios žiemos orus?
„Apie tą besivartantį Barsuką reiktų klausti Liberto Klimkos. Jis žino visus prietarus. Tik su realybe jie nieko bendro neturi. Kai Dievulis sutvėrė gyvūnėlius, jis nei vienam nesuteikė gebėjimo nuspėti ateitį. Kitaip evoliucijos procesas būtų neįmanomas ir Darvinas neturėtų ką veikti“, – šypsodamasis aiškina Žuvinto biosferos rezervato ekologas Arūnas Pranaitis.
Anot jo, tikri barsukai yra prisitaikę ilgokai nusnūsti šaltą žiemą, kai maisto surasti jiems nepavyksta. „Bet tokią kaip ši, jie – aktyvūs, nors gal mažiau, nei šiltuoju laiku“, – patikina ekologas. Teigia, kad nieko keisto dabar aptikti barsuko pėdsakų. „Šiaip jau, snausdamas tas gyvūnas, išnaudoja mažiau energijos, nei būdamas aktyvus, o dabar jie kažko gero ir nesuranda. Tad barsukas slankioja su apytušciu pilvu. Kita vertus, Vakarų Europoje, kur žiemos šiltesnės, jie išvis neįminga žiemą“, – sako Žuvinto biosferos rezervato ekologas Arūnas Pranaitis.
O jūs jau spręskite patys, kaip čia bus. Viena, aišku, kad kaip besielgtų barsukas jis – tikrai nepameluos, mat prognozės lieka prognozėmis, juolab, kad ir versijų juk ne viena.
agroeta.lt
2021 Sausio 25
Autorius: Dineta BABARSKIENĖ
Nors įprasta sausio 25 - ąją laikyti data, kuri žymi viduržiemį, tačiau iš tiesų šis laikotarpis yra skaičiuojamas tarp šv. Petro ir Povilo atsivertimo – sausio 25-osios ir vasario 2 dienos. Tai ypatingas metas, apgaubtas paslaptimis, spėlionėmis ir prognozėmis. Tai posūkis į šiltąjį metų laiką. Anuomet per pusiaužiemį dzūkai bulvių nevalgydavo, kad vasarą jos nekirmytų. O ir pasimalkauti sumaniusieji susilaikydavo, miškan neidavo. Iš miško šiuo metu malkų, šiukštu, neveždavo, mat manė, kad nusižengusiems vasarą į kiemą gyvačių prišliauš.
Sausio 25-ąją sėdėdavo ant šilto pečiaus ir orus spėliodavo.
Buvo tikima, kad tos dienos priešpiečio oras toks, koks jau buvęs pirmąją žiemos pusę, o popietinis – antrąją žiemos pusę prognozuoja. Jeigu saulėta, spėjama, kad bus graži vasara ir geri metai. Jeigu debesuota – tais metais daug žmonių mirs. Jeigu lyja ar sninga – laukia didelis kainų šuolis, nes javai dar laukuose supus. Pučia smarkus vėjas, tarp žmonių kils dideli neramumai.
Drąsesnieji miškan nueidavo, bet ne malkauti, o barsukų urvų apžiūrėti. Visų žvilgsniai tądien nukreipti į barsuko urvą.
Barsukai gyvena tuose pačiuose urvuose daug metų, jei jiems vieta patinka, jei jaučiasi saugiai. Kiekvienais metais juos plečia, vis rausia. Gamtininkai sako, kad seni barsukų urvai – ištisa požeminių labirintų sistema su daug išėjimų į paviršių.
Sakoma, kad sausio 25-ąją, per viduržiemį, miške savo oloje barsukas nubunda ir iškiša galvą apsidairyti. Jeigu šviečia saulė, išsigąsta savo šešėlio, sprunka atgal į guolį ir gulasi ant to paties, jau nugulėto šono. Miegas tuomet prastas. Todėl manoma, kad sniegas greit nutirps – ateis ankstyvas pavasaris. Jeigu apniukę, barsukas pasivaikščios po mišką, visur pripėduos, sugrįš urvan, apsivers ant kito šono ir vėl kietai įmigs. Tikėtina, kad pavasaris bus šaltas ir vėlyvas, o ir palūkėti dar gerokai šilumos teks.
Tačiau suvalkiečiai visai kitaip barsuko elgesį aiškina. Suvalkijoje tikima, kad jei tą dieną šviečia saulė, barsukas išlenda iš urvo, pamatęs savo šešėlį, išsigąsta ir nieko nelaukęs atgal guoly pasislepia. Manoma, kad tuomet bus ilga žiema. O jei apsiniaukusi diena pasitaiko, tuomet barsukas išeina pasivaikščioti kiek ilgėliau. Tikėtina, greitai ateis pavasaris.
O ką gi kužda į ausį barsukas šiemet? Kokios gi antros žiemos pusės tikėtis?
Štai Kalniškės miško barsukai nesikuklina: vaikšto, kiek jiems širdis geidžia. Gyvena taip, kaip jiems patogiau. Tai rodo daugybė pėdelių prie jų urvų. Tad gal Kalniškės miško barsukas padės įminti didžąją mįslę - kokia gi bus likusi žiema šiemet, ar greitai sulauksime pavasario?
Tik ar rimta taip spėlioti likusios žiemos orus?
„Apie tą besivartantį Barsuką reiktų klausti Liberto Klimkos. Jis žino visus prietarus. Tik su realybe jie nieko bendro neturi. Kai Dievulis sutvėrė gyvūnėlius, jis nei vienam nesuteikė gebėjimo nuspėti ateitį. Kitaip evoliucijos procesas būtų neįmanomas ir Darvinas neturėtų ką veikti“, – šypsodamasis aiškina Žuvinto biosferos rezervato ekologas Arūnas Pranaitis.
Anot jo, tikri barsukai yra prisitaikę ilgokai nusnūsti šaltą žiemą, kai maisto surasti jiems nepavyksta. „Bet tokią kaip ši, jie – aktyvūs, nors gal mažiau, nei šiltuoju laiku“, – patikina ekologas. Teigia, kad nieko keisto dabar aptikti barsuko pėdsakų. „Šiaip jau, snausdamas tas gyvūnas, išnaudoja mažiau energijos, nei būdamas aktyvus, o dabar jie kažko gero ir nesuranda. Tad barsukas slankioja su apytušciu pilvu. Kita vertus, Vakarų Europoje, kur žiemos šiltesnės, jie išvis neįminga žiemą“, – sako Žuvinto biosferos rezervato ekologas Arūnas Pranaitis.
O jūs jau spręskite patys, kaip čia bus. Viena, aišku, kad kaip besielgtų barsukas jis – tikrai nepameluos, mat prognozės lieka prognozėmis, juolab, kad ir versijų juk ne viena.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Klimatologas paaiškino, kokia bus žiemos pabaiga ir kokia bus pavasario pradžia
Doc. Gintautas Stankūnavičius, VU Hidrologijos ir klimatologijos katedra
2021-02-06
Vasario mėnesį dienos trukmė sparčiai ilgėja: per pusę mėnesio šviesus paros metas pailgės apie 1 valandą, tai maždaug po 4 min. kiekvieną dieną. Be to, maksimalus saulės aukštis virš horizonto (apie 13 val. vietos laiku) per tą patį laikotarpį padidėja maždaug 5 laipsniais.
Tokie sezoniniai pokyčiai daro stipresnę (negu gruodžio ir sausio mėn.) įtaką oro temperatūros ir kitų kintamųjų paros kaitai. Taigi, atėjus šalčiams, dienos oro temperatūros padidėjimas 7–14 C (lyginant su minimalia) yra savotiškas palengvinimas.
Sausio pabaigoje labai sustiprėjusi anticikloninė cirkuliacija virš Arkties baseino toliau plečiasi į Šiaurės Europą. Atskiras aukšto slėgio branduolys susidarė virš Norvegų jūros, o jo gūbrys išsiplėtė į Vidurio Europą. Tokia situacija labai palanki šalto poliarinio oro, kurio atskiras porcijas sudaro Arktyje susidariusi oro masė, įsiveržimui Europoje į pietus.
Apskritai šalti orai nėra vien tik šaltos oro masės advekcijos padarinys – dažniausiai tai tik pradinis etapas. Vėliau anticikloninis slėgio laukas vėsinančiai veikia užslinkusią oro masę per efektyvųjį spinduliavimą mažai debesuotomis ar giedromis naktimis.
Šalčiausia poliarinės oro masės porcija Lietuvą pasieks šeštadienį ir 850 hPa lygyje (stipriausios advekcijos lygis, apie 1,3–1,5 km aukštyje) oro temperatūra nukris iki -15 – -20 C (norma yra -5 – -6 C).
Vėliau šaltesnio oro advekcijos nelaukiama, tačiau prie žemės oro temperatūrą veiks efektyvusis spinduliavimas ir minimali nakties temperatūra beveik visą kitą savaitę nukris iki -16 – -23 C, vietomis vakariniuose rajonuose -12 – -17 C.
Šiandien šalta oro masė apims Skandinaviją, dalį Rytų Europos, o vėliau apims šiaurines Vidurio ir Vakarų Europos sritis (stipriai atšals Britanijoje) ir rytuose išsiplės iki Kazachstano. Drėgnesnis ir šiltesnis oras cirkuliuos pietinėje Vidurio Europos dalyje ir Viduržemio jūros regione.
Dėl šių šalčių, tikėtina, kad antra žiemos pusė bus gerokai šaltesnė už daugiametę normą. Ilgalaikiai stebėjimai rodo, kad toks žiemų pobūdis Europoje ir Šiaurės Amerikoje yra būdingas Saulės aktyvumo didėjimo fazėje.
Dabar yra prasidėjęs naujas Saulės aktyvumo ciklas (augimo fazė), o pats aktyvumas siejamas su Saulės dėmių skaičiumi. Paskutinis aktyvumo minimumas buvo fiksuotas 2019 metais – 281 diena be dėmių.
Prieš tai buvusiame cikle, 2008 metais, buvo 268 dienos be dėmių. Taigi ankstesniame cikle Saulės aktyvumo augimo fazėje buvo viena šalta žiema 2009/10 m. ir antra žiemos pusė ar jos dalis – 2010/11, 2011/12, 2012/13.
Atsižvelgiant į tokias tendencijas galėtume tikėtis ir daugiau tokių laikotarpių ateinančiais žiemos sezonais. Vis tik tai nėra labai stiprus priežasčių/pasekmių ryšys, nors Saulės aktyvumas tiesiogiai siejamas su Saulės energijos prietaka į Žemę.
Pavyzdžiui, ankstesnių ciklų Saulės aktyvumo augimo laikotarpiais (1986–1988, 1996–1999 ir kt.) anomaliai šaltos žiemos Lietuvoje buvo ir Saulės aktyvumo minimumo laikotarpiais. Didelę įtaką tokiems regioninių orų ciklams daro vidiniai Žemės klimato svyravimai susiję su El-Nino Pietų Osciliacijos (ENSO) fazių kaita ir kitais didelio masto atmosferos ir vandenyno sąveikos režimais.
Grįžtant prie orų prognozių reiktų pakalbėti ir apie prognozių neapibrėžtumus. Žinoma, kad virš mūsų regiono ilgai laikysis šalta oro masė ir orai nebus švelnūs, tačiau ekstremalios oro temperatūros reikšmės labai priklauso nuo debesuotumo, ypač žemų debesų. Dėl šios priežasties minimali oro temperatūra gali 3–4 C skirtis nuo prognozuotos konkrečioje vietovėje.
Dar prastesni reikalai su krituliais ir vėjo greičiu. Iki kitos savaitės pabaigos virš Baltijos regiono (ir Lietuvos) turėtų laikytis aukštesnio slėgio laukas, kuris nepalankus krituliams formuotis.
Tačiau per Vidurio Europą, per jos pietinę dalį, ir toliau netrukdomai slinks ciklonai ir frontinės bangos, kurie kitos savaitės viduryje savo kritulių, debesuotumo ir padidinto slėgio gradiento zonomis gali priartėti prie pietinės Lietuvos dalies, tada tiek kritulių, tiek vėjo greičio prognozės būtų netikslios.
Žiemos pradžioje daug kas laukė tikros žiemos, o dabar teiraujasi apie pavasarį arba bent apie stipresnį atlydį. Iš daugybės atmosferos cirkuliacijos Europos–Atlanto sektoriuje būsimos raidos variantų (ansamblinių prognozių) išskirčiau du scenarijus, kurių tikimybė yra apylygė: vienas, per artimiausias dvi savaites ir ilgiau, rodo palankias sąlygas oro srautų nuo Atlanto blokavimo, kitas – atvirkščiai, rodo zoninės cirkuliacijos sugrįžimą nuo šio mėnesio vidurio (tuomet vyrautų pietvakarių krypties vėjai ir atlydžiai).
Stiprūs šalčiai, kurie šiomis dienomis „užgriuvo“ Centrinę Kanadą ateinančią savaitę persikels ir į JAV šiaurinę dalį iki Kanzaso ir Oklahomos pietuose. Azijoje – atvirkščiai, Vidurio Azijos respublikose ir Rytų Kinijoje įsitvirtino pavasariui būdingi orai.
Ilgalaikės orų prognozės rodo, kad kovo mėnesį virš Vidurio Europos vyraus aukštesnio slėgio laukas, ir tai turėtų lemti sausus ir saulėtus orus Lietuvoje.
Skaitykite daugiau: https://www.lrytas.lt/gamta/gamtaorai/2 ... -18183861/
Doc. Gintautas Stankūnavičius, VU Hidrologijos ir klimatologijos katedra
2021-02-06
Vasario mėnesį dienos trukmė sparčiai ilgėja: per pusę mėnesio šviesus paros metas pailgės apie 1 valandą, tai maždaug po 4 min. kiekvieną dieną. Be to, maksimalus saulės aukštis virš horizonto (apie 13 val. vietos laiku) per tą patį laikotarpį padidėja maždaug 5 laipsniais.
Tokie sezoniniai pokyčiai daro stipresnę (negu gruodžio ir sausio mėn.) įtaką oro temperatūros ir kitų kintamųjų paros kaitai. Taigi, atėjus šalčiams, dienos oro temperatūros padidėjimas 7–14 C (lyginant su minimalia) yra savotiškas palengvinimas.
Sausio pabaigoje labai sustiprėjusi anticikloninė cirkuliacija virš Arkties baseino toliau plečiasi į Šiaurės Europą. Atskiras aukšto slėgio branduolys susidarė virš Norvegų jūros, o jo gūbrys išsiplėtė į Vidurio Europą. Tokia situacija labai palanki šalto poliarinio oro, kurio atskiras porcijas sudaro Arktyje susidariusi oro masė, įsiveržimui Europoje į pietus.
Apskritai šalti orai nėra vien tik šaltos oro masės advekcijos padarinys – dažniausiai tai tik pradinis etapas. Vėliau anticikloninis slėgio laukas vėsinančiai veikia užslinkusią oro masę per efektyvųjį spinduliavimą mažai debesuotomis ar giedromis naktimis.
Šalčiausia poliarinės oro masės porcija Lietuvą pasieks šeštadienį ir 850 hPa lygyje (stipriausios advekcijos lygis, apie 1,3–1,5 km aukštyje) oro temperatūra nukris iki -15 – -20 C (norma yra -5 – -6 C).
Vėliau šaltesnio oro advekcijos nelaukiama, tačiau prie žemės oro temperatūrą veiks efektyvusis spinduliavimas ir minimali nakties temperatūra beveik visą kitą savaitę nukris iki -16 – -23 C, vietomis vakariniuose rajonuose -12 – -17 C.
Šiandien šalta oro masė apims Skandinaviją, dalį Rytų Europos, o vėliau apims šiaurines Vidurio ir Vakarų Europos sritis (stipriai atšals Britanijoje) ir rytuose išsiplės iki Kazachstano. Drėgnesnis ir šiltesnis oras cirkuliuos pietinėje Vidurio Europos dalyje ir Viduržemio jūros regione.
Dėl šių šalčių, tikėtina, kad antra žiemos pusė bus gerokai šaltesnė už daugiametę normą. Ilgalaikiai stebėjimai rodo, kad toks žiemų pobūdis Europoje ir Šiaurės Amerikoje yra būdingas Saulės aktyvumo didėjimo fazėje.
Dabar yra prasidėjęs naujas Saulės aktyvumo ciklas (augimo fazė), o pats aktyvumas siejamas su Saulės dėmių skaičiumi. Paskutinis aktyvumo minimumas buvo fiksuotas 2019 metais – 281 diena be dėmių.
Prieš tai buvusiame cikle, 2008 metais, buvo 268 dienos be dėmių. Taigi ankstesniame cikle Saulės aktyvumo augimo fazėje buvo viena šalta žiema 2009/10 m. ir antra žiemos pusė ar jos dalis – 2010/11, 2011/12, 2012/13.
Atsižvelgiant į tokias tendencijas galėtume tikėtis ir daugiau tokių laikotarpių ateinančiais žiemos sezonais. Vis tik tai nėra labai stiprus priežasčių/pasekmių ryšys, nors Saulės aktyvumas tiesiogiai siejamas su Saulės energijos prietaka į Žemę.
Pavyzdžiui, ankstesnių ciklų Saulės aktyvumo augimo laikotarpiais (1986–1988, 1996–1999 ir kt.) anomaliai šaltos žiemos Lietuvoje buvo ir Saulės aktyvumo minimumo laikotarpiais. Didelę įtaką tokiems regioninių orų ciklams daro vidiniai Žemės klimato svyravimai susiję su El-Nino Pietų Osciliacijos (ENSO) fazių kaita ir kitais didelio masto atmosferos ir vandenyno sąveikos režimais.
Grįžtant prie orų prognozių reiktų pakalbėti ir apie prognozių neapibrėžtumus. Žinoma, kad virš mūsų regiono ilgai laikysis šalta oro masė ir orai nebus švelnūs, tačiau ekstremalios oro temperatūros reikšmės labai priklauso nuo debesuotumo, ypač žemų debesų. Dėl šios priežasties minimali oro temperatūra gali 3–4 C skirtis nuo prognozuotos konkrečioje vietovėje.
Dar prastesni reikalai su krituliais ir vėjo greičiu. Iki kitos savaitės pabaigos virš Baltijos regiono (ir Lietuvos) turėtų laikytis aukštesnio slėgio laukas, kuris nepalankus krituliams formuotis.
Tačiau per Vidurio Europą, per jos pietinę dalį, ir toliau netrukdomai slinks ciklonai ir frontinės bangos, kurie kitos savaitės viduryje savo kritulių, debesuotumo ir padidinto slėgio gradiento zonomis gali priartėti prie pietinės Lietuvos dalies, tada tiek kritulių, tiek vėjo greičio prognozės būtų netikslios.
Žiemos pradžioje daug kas laukė tikros žiemos, o dabar teiraujasi apie pavasarį arba bent apie stipresnį atlydį. Iš daugybės atmosferos cirkuliacijos Europos–Atlanto sektoriuje būsimos raidos variantų (ansamblinių prognozių) išskirčiau du scenarijus, kurių tikimybė yra apylygė: vienas, per artimiausias dvi savaites ir ilgiau, rodo palankias sąlygas oro srautų nuo Atlanto blokavimo, kitas – atvirkščiai, rodo zoninės cirkuliacijos sugrįžimą nuo šio mėnesio vidurio (tuomet vyrautų pietvakarių krypties vėjai ir atlydžiai).
Stiprūs šalčiai, kurie šiomis dienomis „užgriuvo“ Centrinę Kanadą ateinančią savaitę persikels ir į JAV šiaurinę dalį iki Kanzaso ir Oklahomos pietuose. Azijoje – atvirkščiai, Vidurio Azijos respublikose ir Rytų Kinijoje įsitvirtino pavasariui būdingi orai.
Ilgalaikės orų prognozės rodo, kad kovo mėnesį virš Vidurio Europos vyraus aukštesnio slėgio laukas, ir tai turėtų lemti sausus ir saulėtus orus Lietuvoje.
Skaitykite daugiau: https://www.lrytas.lt/gamta/gamtaorai/2 ... -18183861/
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Pasakykit kokia bus žiema - ar šalta, ar ...
Kalėdos laukia baltos, o visa žiema – permaininga
2022 12 gruodžio
„Rinkos aikštės“
Rasa JAKUBAUSKIENĖ
Panašu, kad prasidėjusi žiema gali džiuginti ilgokai. Pagal tai, kad šv. Martynas (lapkričio 11 d.) buvo švelnus, balos neužšalusios, sakoma, kad Kalėdos būna baltos. Bet dar galime sulaukti atšilimo, o paskui tikriausiai vėl ateis banga su sniegeliu ir šaltuku. Tokią žiemą ir artėjančias šventes mums spėja etnologas, profesorius, gamtos mokslų daktaras Libertas Klimka.
Reikia stebėti zuikių pėdutes sniege
„Gruodžio pradžioje sniegas nėra naujiena. Sakydavo, kad šv. Barbora (gruodžio 4 d.) žiemą išvaro arba prašviesina žiemos dienas. Kodėl? Todėl, kad gruodas dažniausiai jau laikosi visą parą. Ir, kai iškrenta sniegas, naktys atrodo šviesesnės, nebaugu iš namų išeiti sutemus. Atrodo, kad aplinkui žymiai šviesiau, nes ledo kristaliukuose atsispindi mėnesiena“, – pasakoja profesorius.
Jis taip pat dalijasi senolių išmintimi, kada jau reikėtų laukti tikrosios žiemos.
„Dar yra toks pasakymas: jeigu pirmasis sniegas išsilaiko tris dienas ir zuikis sniege palieka savo pėdutes, po mėnesio būna tikra žiema. Tik gaila, kad dabar, gyvendamas mieste, negaliu patikrinti, ar zuikis paliko tas pėdas ar ne, – juokiasi etnologas. – Zuikutis iš miško jau ateina turbūt želmenų ieškoti. Ir, jeigu jis tai daro, vadinasi, jis jau ruošiasi žiemai ir tas pasakymas, kad po mėnesio bus tikra žiema, tai patvirtina.“
Etnologas, gamtos mokslų daktaras prof. Libertas Klimka spėja, kad ši žiema bus permaininga su įvairiais kontrastais./Šarūno Mažeikos BFL/„Rinkos aikštės“ archyvo nuotr.
Iš meškos valdžią perima briedis
Na, o lapkričio 30-ąją baigėsi priešžiemis, šv. Andriejaus diena. Ji, anot prof. Liberto Klimkos, gamtai yra reikšminga.
„Kaime sakydavo, kad šią dieną žiemos miegu užmiega meška ir pasikeičia gamtos valdovas. Kai meška užmiega, savo karūną atiduoda briedžiui. Dabar gamtoje karaliaus jis. Paskui būna pusiaužiemis sausio 25-ąją, o kovo 25-ąją, kada meška atbunda, vėl atsiima savo valdžios regalijas iš briedžio, – gamtos gyvenimo tvarką aiškina gamtos mokslų daktaras. –
Šis meškos ir briedžio viešpatavimas yra labai senų laikų, primityvaus, archajiško, vadinamojo medžiotojų kalendoriaus reliktai, kurie buvo dar gentinėje santvarkoje, tai yra labai seni laikai – akmens, geležies amžiaus pradžios laikotarpis, kai susiklostė tie tikėjimai.“
„Gruodžio 13-oji yra vadinama Šviesos diena. Nuo šios dienos vakarai nebetrumpėja, saulutė visą laiką leidžiasi tuo pat metu. Tada žmonės žiūrėdavo dvylika dienų iki šv. Kalėdų, kitaip sakant, iki saulėgrįžos šventės ir kiekviena diena atitinka kitų metų mėnesį. Pavyzdžiui, jeigu gruodžio 13-oji snieguota, tai sausis laukia irgi gilus sniego. Vasaris atitinka gruodžio 14-osios orus ir t.t.
Verta suklusti įvairių kultūrų augintojams
Norint sužinoti, kokia žiema bus po Kalėdų, prof. L. Klimka pataria stebėti dienas po šv. Liucijos, t.y. gruodžio 13-osios.
„Gruodžio 13-oji yra vadinama Šviesos diena. Nuo šios dienos vakarai nebetrumpėja, saulutė visą laiką leidžiasi tuo pat metu. Tada žmonės žiūrėdavo
dvylika dienų iki šv. Kalėdų, kitaip sakant, iki saulėgrįžos šventės ir kiekviena diena atitinka kitų metų mėnesį.
Pavyzdžiui, jeigu gruodžio 13-oji snieguota, tai sausis laukia irgi gilus sniego. Vasaris atitinka gruodžio 14-osios orus ir t.t. Taip pat reikia žiūrėti, koks oras priešpiet ir popiet – nuo to priklauso, kokia bus mėnesio pirmoji ar antroji pusė, – patarė stebėtojas ir žinovas. – Mano stebėjimai pastaruoju metu dar neblogai pasitvirtina.“
Visai neseniai prabėgusi šv. Andriejaus diena profesoriaus teigimu, taip pat yra pranašiška, bet daugiau derliui. Tad verta suklusti įvairių kultūrų augintojams.
„Jeigu tądien snyguriuoja, gerai pupos ir žirniai užderės, jeigu lynotų, drėgna būtų – gerai rugiai žydės, geras jų derlius bus – tokie spėjimai, susiję su šv. Andriejaus diena. Tačiau visas adventas yra reikšmingas ateinantiems metams. Ypatingai, jeigu dažnas šerkšnas būna, laukia derlingi metai“, – sako etnologas.
Tiesa, prisiminus lapkričio 30-osios dieną, ji buvo rami, nešalta, bet apniukusi. Paklaustas, ką tai byloja apie ateinančius metus, prof. L. Klimka sako: „Reiškia, derliaus požiūriu bus vidutiniai, niekuo ypatingai neišsiskiriantys metai“.
Prognozuoja permainingą žiemą
Apibendrindamas šios žiemos orus ir paklaustas, ar šią žiemą sulauksime didelių šalčių, profesorius sako: „Man atrodo, bus permaininga ši žiema su atlydžiais, kontrastais.
Gaila dabar esu priverstas gyventi mieste, nes turiu daug įvairių darbų, nors pernai dar laikiausi kaime, ir negaliu sekti gamtos požymių. Pavyzdžiui, nemačiau, kaip šiemet išskrenda paukščiai, kaip atšalo vanduo, nes tai yra svarbu, ar drumsčiasi jis, ar ne, kurmiai dar aktyvūs, ar ne, kaip praskrido svirbeliai – į šiaurę ar į pietus – visa tai yra labai svarbu.
Deja, aš to stebėti negalėjau, mieste žmogus gyvendamas yra atskirtas nuo gamtos, todėl bijau pasakyti, kokia tiksliai bus ši žiema.
Tačiau kaimuose žmonės spėdami orus sudėdavo visus požymius į vieną ir tuomet darydavo išvadas, nes pavieniai požymiai gali būti klaidingi. Ir spėjimus darydavo žmonės, kurie turi patyrimą, seni, daug ko matę, žinantys senovinius papročius“.
2022 12 gruodžio
„Rinkos aikštės“
Rasa JAKUBAUSKIENĖ
Panašu, kad prasidėjusi žiema gali džiuginti ilgokai. Pagal tai, kad šv. Martynas (lapkričio 11 d.) buvo švelnus, balos neužšalusios, sakoma, kad Kalėdos būna baltos. Bet dar galime sulaukti atšilimo, o paskui tikriausiai vėl ateis banga su sniegeliu ir šaltuku. Tokią žiemą ir artėjančias šventes mums spėja etnologas, profesorius, gamtos mokslų daktaras Libertas Klimka.
Reikia stebėti zuikių pėdutes sniege
„Gruodžio pradžioje sniegas nėra naujiena. Sakydavo, kad šv. Barbora (gruodžio 4 d.) žiemą išvaro arba prašviesina žiemos dienas. Kodėl? Todėl, kad gruodas dažniausiai jau laikosi visą parą. Ir, kai iškrenta sniegas, naktys atrodo šviesesnės, nebaugu iš namų išeiti sutemus. Atrodo, kad aplinkui žymiai šviesiau, nes ledo kristaliukuose atsispindi mėnesiena“, – pasakoja profesorius.
Jis taip pat dalijasi senolių išmintimi, kada jau reikėtų laukti tikrosios žiemos.
„Dar yra toks pasakymas: jeigu pirmasis sniegas išsilaiko tris dienas ir zuikis sniege palieka savo pėdutes, po mėnesio būna tikra žiema. Tik gaila, kad dabar, gyvendamas mieste, negaliu patikrinti, ar zuikis paliko tas pėdas ar ne, – juokiasi etnologas. – Zuikutis iš miško jau ateina turbūt želmenų ieškoti. Ir, jeigu jis tai daro, vadinasi, jis jau ruošiasi žiemai ir tas pasakymas, kad po mėnesio bus tikra žiema, tai patvirtina.“
Etnologas, gamtos mokslų daktaras prof. Libertas Klimka spėja, kad ši žiema bus permaininga su įvairiais kontrastais./Šarūno Mažeikos BFL/„Rinkos aikštės“ archyvo nuotr.
Iš meškos valdžią perima briedis
Na, o lapkričio 30-ąją baigėsi priešžiemis, šv. Andriejaus diena. Ji, anot prof. Liberto Klimkos, gamtai yra reikšminga.
„Kaime sakydavo, kad šią dieną žiemos miegu užmiega meška ir pasikeičia gamtos valdovas. Kai meška užmiega, savo karūną atiduoda briedžiui. Dabar gamtoje karaliaus jis. Paskui būna pusiaužiemis sausio 25-ąją, o kovo 25-ąją, kada meška atbunda, vėl atsiima savo valdžios regalijas iš briedžio, – gamtos gyvenimo tvarką aiškina gamtos mokslų daktaras. –
Šis meškos ir briedžio viešpatavimas yra labai senų laikų, primityvaus, archajiško, vadinamojo medžiotojų kalendoriaus reliktai, kurie buvo dar gentinėje santvarkoje, tai yra labai seni laikai – akmens, geležies amžiaus pradžios laikotarpis, kai susiklostė tie tikėjimai.“
„Gruodžio 13-oji yra vadinama Šviesos diena. Nuo šios dienos vakarai nebetrumpėja, saulutė visą laiką leidžiasi tuo pat metu. Tada žmonės žiūrėdavo dvylika dienų iki šv. Kalėdų, kitaip sakant, iki saulėgrįžos šventės ir kiekviena diena atitinka kitų metų mėnesį. Pavyzdžiui, jeigu gruodžio 13-oji snieguota, tai sausis laukia irgi gilus sniego. Vasaris atitinka gruodžio 14-osios orus ir t.t.
Verta suklusti įvairių kultūrų augintojams
Norint sužinoti, kokia žiema bus po Kalėdų, prof. L. Klimka pataria stebėti dienas po šv. Liucijos, t.y. gruodžio 13-osios.
„Gruodžio 13-oji yra vadinama Šviesos diena. Nuo šios dienos vakarai nebetrumpėja, saulutė visą laiką leidžiasi tuo pat metu. Tada žmonės žiūrėdavo
dvylika dienų iki šv. Kalėdų, kitaip sakant, iki saulėgrįžos šventės ir kiekviena diena atitinka kitų metų mėnesį.
Pavyzdžiui, jeigu gruodžio 13-oji snieguota, tai sausis laukia irgi gilus sniego. Vasaris atitinka gruodžio 14-osios orus ir t.t. Taip pat reikia žiūrėti, koks oras priešpiet ir popiet – nuo to priklauso, kokia bus mėnesio pirmoji ar antroji pusė, – patarė stebėtojas ir žinovas. – Mano stebėjimai pastaruoju metu dar neblogai pasitvirtina.“
Visai neseniai prabėgusi šv. Andriejaus diena profesoriaus teigimu, taip pat yra pranašiška, bet daugiau derliui. Tad verta suklusti įvairių kultūrų augintojams.
„Jeigu tądien snyguriuoja, gerai pupos ir žirniai užderės, jeigu lynotų, drėgna būtų – gerai rugiai žydės, geras jų derlius bus – tokie spėjimai, susiję su šv. Andriejaus diena. Tačiau visas adventas yra reikšmingas ateinantiems metams. Ypatingai, jeigu dažnas šerkšnas būna, laukia derlingi metai“, – sako etnologas.
Tiesa, prisiminus lapkričio 30-osios dieną, ji buvo rami, nešalta, bet apniukusi. Paklaustas, ką tai byloja apie ateinančius metus, prof. L. Klimka sako: „Reiškia, derliaus požiūriu bus vidutiniai, niekuo ypatingai neišsiskiriantys metai“.
Prognozuoja permainingą žiemą
Apibendrindamas šios žiemos orus ir paklaustas, ar šią žiemą sulauksime didelių šalčių, profesorius sako: „Man atrodo, bus permaininga ši žiema su atlydžiais, kontrastais.
Gaila dabar esu priverstas gyventi mieste, nes turiu daug įvairių darbų, nors pernai dar laikiausi kaime, ir negaliu sekti gamtos požymių. Pavyzdžiui, nemačiau, kaip šiemet išskrenda paukščiai, kaip atšalo vanduo, nes tai yra svarbu, ar drumsčiasi jis, ar ne, kurmiai dar aktyvūs, ar ne, kaip praskrido svirbeliai – į šiaurę ar į pietus – visa tai yra labai svarbu.
Deja, aš to stebėti negalėjau, mieste žmogus gyvendamas yra atskirtas nuo gamtos, todėl bijau pasakyti, kokia tiksliai bus ši žiema.
Tačiau kaimuose žmonės spėdami orus sudėdavo visus požymius į vieną ir tuomet darydavo išvadas, nes pavieniai požymiai gali būti klaidingi. Ir spėjimus darydavo žmonės, kurie turi patyrimą, seni, daug ko matę, žinantys senovinius papročius“.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas