Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Ar jau ruošiatės kas nors naujai apskaitai ?
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Pėdsakų dažnumo indeksai - suvestinė 2018 m.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Priminimas medžiotojams: medžiojamuosius gyvūnus privalu apskaityti
2019 01 14
Aplinkos ministerija primena medžiotojams, kad jie privalo, kaip pareigoja Medžioklės Lietuvos Respublikos teritorijoje taisyklės, vieną kartą per medžioklės sezoną (sausio-kovo mėn.) atlikti medžiojamųjų gyvūnų apskaitą pagal pėdsakus sniege. Šios apskaitos tikslas – nustatyti kanopinių žvėrių ir didžiųjų plėšrūnų paplitimą, taip pat santykinę jų gausą šalyje ir atskiruose regionuose.
Apskaita turi būti atliekama kasmet pagal tą patį nuolatinį maršrutą ir tą pačią dieną visu jo ilgiu. Valstybinės saugomų teritorijų tarnybos prie Aplinkos ministerijos nustatytos formos anketoje reikia registruoti plėšriųjų (vilkų, lūšių, paprastųjų šakalų, rudųjų lokių) ir kanopinių žvėrių pėdsakus. Kartu registruojami ir naminių šunų pėdsakai. Žemėlapyje reikia pažymėti tik apskaitomų plėšriųjų žvėrių, naminių šunų ir stumbrų pėdsakus ir šiuos pėdsakus nufotografuoti.
Ryšių su visuomene skyrius
2019 01 14
Aplinkos ministerija primena medžiotojams, kad jie privalo, kaip pareigoja Medžioklės Lietuvos Respublikos teritorijoje taisyklės, vieną kartą per medžioklės sezoną (sausio-kovo mėn.) atlikti medžiojamųjų gyvūnų apskaitą pagal pėdsakus sniege. Šios apskaitos tikslas – nustatyti kanopinių žvėrių ir didžiųjų plėšrūnų paplitimą, taip pat santykinę jų gausą šalyje ir atskiruose regionuose.
Apskaita turi būti atliekama kasmet pagal tą patį nuolatinį maršrutą ir tą pačią dieną visu jo ilgiu. Valstybinės saugomų teritorijų tarnybos prie Aplinkos ministerijos nustatytos formos anketoje reikia registruoti plėšriųjų (vilkų, lūšių, paprastųjų šakalų, rudųjų lokių) ir kanopinių žvėrių pėdsakus. Kartu registruojami ir naminių šunų pėdsakai. Žemėlapyje reikia pažymėti tik apskaitomų plėšriųjų žvėrių, naminių šunų ir stumbrų pėdsakus ir šiuos pėdsakus nufotografuoti.
Ryšių su visuomene skyrius
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Vilkų skaičiavimas – it pasakėčia apie gulbę, lydeką ir vėžlį
Monika KAZLAUSKAITĖ
ŪP korespondentė
Vilkų skaičius mūsų miškuose žinomas tik apytikris. Ūkininkai saugodami gyvulius aiškina, kad Lietuvoje vilkų per daug, gamtos mylėtojai – kad pilkių per mažai, o gamtosaugininkai santūriai nurodo tik minimalų vilkų šeimų skaičių. Taigi, susiorientuoti, kiek ir kur šių žvėrių yra daugiausia, keblu. Konkretesnių atsakymų laukiama tik gavus genetinių tyrimų rezultatus.
Skaičiuoja visus metus
Remiantis Europos Komisijos turimais duomenimis, Europoje suskaičiuota apie 13 tūkst. vilkų. Kadangi Lietuvoje kelerius metus iš eilės vilkų apskaita nevyko dėl nepalankių klimato sąlygų, mūsų miškuose žinomas tik apytikris vilkų skaičius. 2015 ir 2016 metų žiemos praktiškai buvo besniegės, vilkų populiacijos apskaitos metodika pagal jų pėdsakus sniege tapo nebeaktuali, todėl nuo praėjusiųjų metų vilkų apskaita pakeista ir vedama pagal Vilko apsaugos plane nurodytus principus, t. y. šie ir kiti plėšrūnai pradėti skaičiuoti apskritus metus. Svarstant, kaip skaičiuoti lūšis ir ruduosius lokius, buvo priimtas sprendimas taikyti tuos pačius vilkų apskaitos principus.
Pagal Vilko apsaugos planą, medžioklės plotų naudotojai medžiojamųjų gyvūnų apskaitas atlieka nuolatiniuose apskaitos maršrutuose sausį–kovą, patys pasirinkdami apskaitos vykdymo dieną, atsižvelgdami į vietines orų sąlygas, kai sniego danga ne senesnė kaip 72 val., bet ne šviežesnė kaip 24 val. Kaip ŪP pasakoja Aplinkos ministerijos (AM) Gamtos apsaugos ir miškų politikos grupės Gamtos apsaugos, saugomų teritorijų ir kraštovaizdžio klausimais vyresnysis patarėjas Vilmantas Graičiūnas, 2018 m. pradėta taikyti nauja apskaitos pagal pėdsakus sniege tvarka, leidžia nustatyti vilkų ir kitų stambiųjų plėšrūnų nuolat lankomas teritorijas ir santykinę vilkų gausą, išreiškiamą pėdsakų dažnumo indeksu.
Sutaria tik dėl minimalaus skaičiaus
Deja, kol kas nauja metodika nustatyti tikslesnio vilkų skaičiaus nepadėjo. Tačiau V. Graičiūnas to nesureikšmina argumentuodamas, kad net ir daug stambesnių gyvūnų, tokių kaip stumbrai, gyvenančių bandomis, tikslus skaičius gamtosaugininkams nežinomas. „Gamtoje praktiškai nieko negalima suskaičiuoti tiksliai. Tas pats ir su vilkais. Žinomas tik apytikslis jų skaičius. Praėjusiais metais atlikus erdvinę apskaitos pagal pėdsakus sniege rezultatų analizę, dabar visi sutinka, kad Lietuvoje yra mažiausiai 34 vilkų šeimos. Jeigu nesame tikri, ar vilkai suformavę šeimą, jų neskaičiuojame. Mūsų tikslas – išsaugoti vilkų populiaciją saugiose ribose, t. y. nuo 32 iki 62 besiveisiančių šeimų. Tai būtų maždaug 250–500 individų žiemos pabaigoje. Žinoma tai, kad praėjusiais metais vilkai lankėsi 48 iš 60 savivaldybių“, – pabrėžia AM atstovas.
Gamtosaugininkai sutinka, kad, remiantis nauja metodika, apskaita gali neapimti dalies šeimų, be to, erdvinė apskaitos duomenų analizė gali lemti tai, kad nedideliu atstumu pamatytos atskiros šeimos būtų pripažintos viena šeima.
„Paraginome visus medžioklės plotų naudotojus pradėti apskaitą, nelaukiant medžioklių su varovais pabaigos. Kad duomenis būtų galima palyginti, apskaita vykdoma tuo pačiu maršrutu, kaip ir pernai, nustatant pėdsakų dažnį“, – dėsto V. Graičiūnas.
Tačiau ŪP kalbinti medžiotojai neabejoja, kad Lietuvoje gyvenančių vilkų yra kur kas daugiau, negu jų esant nurodo AM, tačiau ši informacija esą nuo visuomenės slepiama. Didesnėje dalyje Europos šalių pereinama prie pilkių skaičiavimo šeimomis, tačiau medžiotojai tvirtina, kad šiuos plėšrūnus reikia skaičiuoti atskirais individais.
Gaunami abejonių keliantys rezultatai
Vytauto Didžiojo universiteto Žemės ūkio akademijos (VDU ŽŪA) Miškų ir ekologijos fakulteto lektorė dr. Renata Špinkytė-Bačkaitienė sutinka, kad nustatyti tikslų vilkų skaičių yra labai sudėtinga, mat tai reikalauja daug bendro darbo ir pastangų. Nors vilkų skaičiui nustatyti yra sukurta daugybė metodikų, vienas patikimiausių būdų išsiaiškinti kuo tikslesnį jų skaičių – pėdsakų skaičiavimas ant šviežiai iškritusio sniego. „Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad šios metodikos taikymas labai paprastas, tačiau, vykdant tokią apskaitą, dažnai vilkų pėdsakai, buvę kitų žvėrių brydėse ar keliuose, lieka neįžvelgti, netiksliai nustatomas individų skaičius brydėje, apskaitininkų pasirinktas maršrutas nesutampa su tos dienos vilkų buvimo vieta ir t. t. Vėliau, analizuojant tokius duomenis visos Lietuvos mastu, neretai tenka interpretuoti, kyla abejonių, ar atskirus registracijos atvejus reikėtų sujungti į vienos gaujos, ar palikti kaip atskirą grupę. Atlikus, atrodo, didžiulį darbą, gaunami abejonių keliantys rezultatai“, – pripažįsta VDU ŽŪA mokslininkė.
Mokslininkė pripažįsta, kad kol kas žinome tik labai apytikslį vilkų skaičių Lietuvoje. Nors, kita vertus, kiekviename regione ar net seniūnijoje yra žmogus ar žmonių, kurie tuo domisi ir savo iniciatyva nuolat renka informaciją apie toje vietovėje gyvenančius vilkus. Susisteminus tokių žmonių turimą informaciją, būtų galima gauti gana išbaigtą ir tikslų situacijos vaizdą visos šalies mastu.
Renata Špinkytė-Bačkaitienė: „Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad šios metodikos taikymas labai paprastas, tačiau, vykdant tokią apskaitą, dažnai vilkų pėdsakai, buvę kitų žvėrių brydėse ar keliuose, lieka neįžvelgti, netiksliai nustatomas individų skaičius brydėje, apskaitininkų pasirinktas maršrutas nesutampa su tos dienos vilkų buvimo vieta ir t. t. Vėliau, analizuojant tokius duomenis visos Lietuvos mastu, neretai tenka interpretuoti, kyla abejonių, ar atskirus registracijos atvejus reikėtų sujungti į vienos gaujos, ar palikti kaip atskirą grupę. Atlikus, atrodo, didžiulį darbą, gaunami abejonių keliantys rezultatai.“
Gyvulius pjauna, bet apie vilkus nepraneša
Praėjusiais metais patvirtinta ir šiuo metu naudojama vilkų apskaitos metodika, anot R. Špinkytės-Bačkaitienės, yra optimali Lietuvos sąlygoms ir finansinėms galimybėms. „Noriu atkreipti visų dėmesį, kad taikomos metodikos rezultatų kokybė labai priklausys nuo to, kiek žmonių prisidės prie šio darbo, tai yra nuo kiekvieno iš mūsų. Todėl norėčiau paraginti ir informuoti, kad bet kuris asmuo, pamatęs vilkų ar jų veiklos pėdsakų, jaustų pareigą atsiversti interneto puslapį http://www.vstt.lt ir skiltyje „Žvėrių apskaita“ užregistruoti stambiųjų plėšrūnų stebėjimo atvejį bei pridėtų nuotrauką, vaizdo ar garso įrašą. Taip bendromis pastangomis, dirbdami ištisus metus, gautume tikrąjį vilkų pasiskirstymo žemėlapį“, – tikino ji.
Graičiūnas atkreipia dėmesį, kad pradėta vilkus skaičiuoti visus metus, tačiau daugiausia duomenų surenkamą žiemą. „Specialistai gautą informaciją apdoroja ir paskui ją arba patvirtina, arba atmeta. Vilkų skaičiavimas visus metus yra tik papildomas metodas prie vilkų apskaitos pagal jų pėdsakus sniege“, – sako AM atstovas.
Valstybinės saugomų teritorijų tarnybos Biologinės įvairovės skyriaus vyriausiasis specialistas Romualdas Varanauskas teigia, kad nuo pat vilkų medžioklės pradžios iki sausio 21 d. tarnyba gavo 132 pranešimus, kad pamatyta vilkų. Didžiųjų plėšrūnų buvimo faktų registravimo visus metus rezultatų analizę numatyta atlikti vieną kartą per metus iki gegužės 1 dienos. „Matome paradoksą, kai tose savivaldybėse, kuriose vis pranešama apie vilkų paskerstus galvijus ir kitus gyvulius, mes negauname pranešimų apie ten matytus vilkus. Taigi, vilkų skaičiavimas labai priklauso ir nuo žmonių aktyvumo“, – pabrėžia R. Varanauskas.
Pasak VDU ŽŪA mokslų daktarės R. Špinkytės-Bačkaitienės, vilkų skaičiavimas dažnai virsta manipuliacijų objektu, nes žmonės, kalbėdami apie vilkus, gina savo interesus, todėl jų pateikiama informacija yra neobjektyvi. „Situacija labai primena pasakėčią apie gulbę, lydeką ir vėžlį – visi kalba sparnuotomis frazėmis ir siekia tik savų tikslų“, – ironizuoja mokslų daktarė.
Pasitelks genetinius tyrimus
Vis dažniau ir vis didesniu mastu naudojamas vilkų skaičiaus ir pasiskirstymo nustatymas taikant genetinius tyrimus. Anot mokslininkės, šiais metais bus tiriami visi sumedžioti vilkai. Bus nustatytas tikslus sumedžiotų vilkų amžius pagal metines rieves dantyse, ištirta, kiek tais metais jauniklių buvo atsivedusios sumedžiotos patelės. Taip pat bus atliekami ir genetiniai tyrimai. Šie tyrimai atskleis, ar mūsų vilkų populiacijoje nesikryžmina giminiškai artimi vilkai. Bus nustatyta, kiek toli vilkai nukeliauja: tarkime, tyrimų rezultatai gali parodyti, kad mama buvo sumedžiota Varėnos rajone, o jos sūnus – Širvintų rajone. Bus atsakyta į ilgai teoriškai diskutuotą klausimą – ar Lietuvoje sutinkama vilko ir šuns hibridų. „Jei pavyks surinkti tyrimų pavyzdžius dėl visų sumedžiotų vilkų, turėsime pakankamą imtį, kad galėtume daryti svarias išvadas“, – įsitikinusi R. Špinkytė-Bačkaitienė.
Brakonierius bando atgrasyti baudomis
Tiksliai suskaičiuoti vilkų praktiškai neįmanoma, tad kaip nustatomos jų medžioklės kvotos? Pasak V. Graičiūno, aritmetika paprasta: vilkų šeimų skaičių reikia padauginti iš 3,25 (prieauglio skaičius), ir taip gaunamas medžiojamų vilkų skaičius. AM duomenimis, sausio 21 d. Lietuvoje buvo sumedžiotas 81 vilkas.
Kai kuriuose rajonuose vilkų medžioklės kvotos jau padidintos, tačiau aišku, kad ne visi vilkai sumedžiojami legaliai. Tokia informacija gerai žinoma ir AM. Kaip dažnai tokie medžiotojai nubaudžiami? Praėjusį rudenį, anot V. Graičiūno, medžiotojas nušovė vilką jau prasidėjus medžioklės sezonui, tačiau dar nebuvo nustatyta vilkų kvota, todėl apie tai pranešusiam medžiotojui paskirta administracinė bauda – 870 Eur, o jeigu nušaunama patelė, bauda dviguba.
Monika KAZLAUSKAITĖ
ŪP korespondentė
Vilkų skaičius mūsų miškuose žinomas tik apytikris. Ūkininkai saugodami gyvulius aiškina, kad Lietuvoje vilkų per daug, gamtos mylėtojai – kad pilkių per mažai, o gamtosaugininkai santūriai nurodo tik minimalų vilkų šeimų skaičių. Taigi, susiorientuoti, kiek ir kur šių žvėrių yra daugiausia, keblu. Konkretesnių atsakymų laukiama tik gavus genetinių tyrimų rezultatus.
Skaičiuoja visus metus
Remiantis Europos Komisijos turimais duomenimis, Europoje suskaičiuota apie 13 tūkst. vilkų. Kadangi Lietuvoje kelerius metus iš eilės vilkų apskaita nevyko dėl nepalankių klimato sąlygų, mūsų miškuose žinomas tik apytikris vilkų skaičius. 2015 ir 2016 metų žiemos praktiškai buvo besniegės, vilkų populiacijos apskaitos metodika pagal jų pėdsakus sniege tapo nebeaktuali, todėl nuo praėjusiųjų metų vilkų apskaita pakeista ir vedama pagal Vilko apsaugos plane nurodytus principus, t. y. šie ir kiti plėšrūnai pradėti skaičiuoti apskritus metus. Svarstant, kaip skaičiuoti lūšis ir ruduosius lokius, buvo priimtas sprendimas taikyti tuos pačius vilkų apskaitos principus.
Pagal Vilko apsaugos planą, medžioklės plotų naudotojai medžiojamųjų gyvūnų apskaitas atlieka nuolatiniuose apskaitos maršrutuose sausį–kovą, patys pasirinkdami apskaitos vykdymo dieną, atsižvelgdami į vietines orų sąlygas, kai sniego danga ne senesnė kaip 72 val., bet ne šviežesnė kaip 24 val. Kaip ŪP pasakoja Aplinkos ministerijos (AM) Gamtos apsaugos ir miškų politikos grupės Gamtos apsaugos, saugomų teritorijų ir kraštovaizdžio klausimais vyresnysis patarėjas Vilmantas Graičiūnas, 2018 m. pradėta taikyti nauja apskaitos pagal pėdsakus sniege tvarka, leidžia nustatyti vilkų ir kitų stambiųjų plėšrūnų nuolat lankomas teritorijas ir santykinę vilkų gausą, išreiškiamą pėdsakų dažnumo indeksu.
Sutaria tik dėl minimalaus skaičiaus
Deja, kol kas nauja metodika nustatyti tikslesnio vilkų skaičiaus nepadėjo. Tačiau V. Graičiūnas to nesureikšmina argumentuodamas, kad net ir daug stambesnių gyvūnų, tokių kaip stumbrai, gyvenančių bandomis, tikslus skaičius gamtosaugininkams nežinomas. „Gamtoje praktiškai nieko negalima suskaičiuoti tiksliai. Tas pats ir su vilkais. Žinomas tik apytikslis jų skaičius. Praėjusiais metais atlikus erdvinę apskaitos pagal pėdsakus sniege rezultatų analizę, dabar visi sutinka, kad Lietuvoje yra mažiausiai 34 vilkų šeimos. Jeigu nesame tikri, ar vilkai suformavę šeimą, jų neskaičiuojame. Mūsų tikslas – išsaugoti vilkų populiaciją saugiose ribose, t. y. nuo 32 iki 62 besiveisiančių šeimų. Tai būtų maždaug 250–500 individų žiemos pabaigoje. Žinoma tai, kad praėjusiais metais vilkai lankėsi 48 iš 60 savivaldybių“, – pabrėžia AM atstovas.
Gamtosaugininkai sutinka, kad, remiantis nauja metodika, apskaita gali neapimti dalies šeimų, be to, erdvinė apskaitos duomenų analizė gali lemti tai, kad nedideliu atstumu pamatytos atskiros šeimos būtų pripažintos viena šeima.
„Paraginome visus medžioklės plotų naudotojus pradėti apskaitą, nelaukiant medžioklių su varovais pabaigos. Kad duomenis būtų galima palyginti, apskaita vykdoma tuo pačiu maršrutu, kaip ir pernai, nustatant pėdsakų dažnį“, – dėsto V. Graičiūnas.
Tačiau ŪP kalbinti medžiotojai neabejoja, kad Lietuvoje gyvenančių vilkų yra kur kas daugiau, negu jų esant nurodo AM, tačiau ši informacija esą nuo visuomenės slepiama. Didesnėje dalyje Europos šalių pereinama prie pilkių skaičiavimo šeimomis, tačiau medžiotojai tvirtina, kad šiuos plėšrūnus reikia skaičiuoti atskirais individais.
Gaunami abejonių keliantys rezultatai
Vytauto Didžiojo universiteto Žemės ūkio akademijos (VDU ŽŪA) Miškų ir ekologijos fakulteto lektorė dr. Renata Špinkytė-Bačkaitienė sutinka, kad nustatyti tikslų vilkų skaičių yra labai sudėtinga, mat tai reikalauja daug bendro darbo ir pastangų. Nors vilkų skaičiui nustatyti yra sukurta daugybė metodikų, vienas patikimiausių būdų išsiaiškinti kuo tikslesnį jų skaičių – pėdsakų skaičiavimas ant šviežiai iškritusio sniego. „Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad šios metodikos taikymas labai paprastas, tačiau, vykdant tokią apskaitą, dažnai vilkų pėdsakai, buvę kitų žvėrių brydėse ar keliuose, lieka neįžvelgti, netiksliai nustatomas individų skaičius brydėje, apskaitininkų pasirinktas maršrutas nesutampa su tos dienos vilkų buvimo vieta ir t. t. Vėliau, analizuojant tokius duomenis visos Lietuvos mastu, neretai tenka interpretuoti, kyla abejonių, ar atskirus registracijos atvejus reikėtų sujungti į vienos gaujos, ar palikti kaip atskirą grupę. Atlikus, atrodo, didžiulį darbą, gaunami abejonių keliantys rezultatai“, – pripažįsta VDU ŽŪA mokslininkė.
Mokslininkė pripažįsta, kad kol kas žinome tik labai apytikslį vilkų skaičių Lietuvoje. Nors, kita vertus, kiekviename regione ar net seniūnijoje yra žmogus ar žmonių, kurie tuo domisi ir savo iniciatyva nuolat renka informaciją apie toje vietovėje gyvenančius vilkus. Susisteminus tokių žmonių turimą informaciją, būtų galima gauti gana išbaigtą ir tikslų situacijos vaizdą visos šalies mastu.
Renata Špinkytė-Bačkaitienė: „Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad šios metodikos taikymas labai paprastas, tačiau, vykdant tokią apskaitą, dažnai vilkų pėdsakai, buvę kitų žvėrių brydėse ar keliuose, lieka neįžvelgti, netiksliai nustatomas individų skaičius brydėje, apskaitininkų pasirinktas maršrutas nesutampa su tos dienos vilkų buvimo vieta ir t. t. Vėliau, analizuojant tokius duomenis visos Lietuvos mastu, neretai tenka interpretuoti, kyla abejonių, ar atskirus registracijos atvejus reikėtų sujungti į vienos gaujos, ar palikti kaip atskirą grupę. Atlikus, atrodo, didžiulį darbą, gaunami abejonių keliantys rezultatai.“
Gyvulius pjauna, bet apie vilkus nepraneša
Praėjusiais metais patvirtinta ir šiuo metu naudojama vilkų apskaitos metodika, anot R. Špinkytės-Bačkaitienės, yra optimali Lietuvos sąlygoms ir finansinėms galimybėms. „Noriu atkreipti visų dėmesį, kad taikomos metodikos rezultatų kokybė labai priklausys nuo to, kiek žmonių prisidės prie šio darbo, tai yra nuo kiekvieno iš mūsų. Todėl norėčiau paraginti ir informuoti, kad bet kuris asmuo, pamatęs vilkų ar jų veiklos pėdsakų, jaustų pareigą atsiversti interneto puslapį http://www.vstt.lt ir skiltyje „Žvėrių apskaita“ užregistruoti stambiųjų plėšrūnų stebėjimo atvejį bei pridėtų nuotrauką, vaizdo ar garso įrašą. Taip bendromis pastangomis, dirbdami ištisus metus, gautume tikrąjį vilkų pasiskirstymo žemėlapį“, – tikino ji.
Graičiūnas atkreipia dėmesį, kad pradėta vilkus skaičiuoti visus metus, tačiau daugiausia duomenų surenkamą žiemą. „Specialistai gautą informaciją apdoroja ir paskui ją arba patvirtina, arba atmeta. Vilkų skaičiavimas visus metus yra tik papildomas metodas prie vilkų apskaitos pagal jų pėdsakus sniege“, – sako AM atstovas.
Valstybinės saugomų teritorijų tarnybos Biologinės įvairovės skyriaus vyriausiasis specialistas Romualdas Varanauskas teigia, kad nuo pat vilkų medžioklės pradžios iki sausio 21 d. tarnyba gavo 132 pranešimus, kad pamatyta vilkų. Didžiųjų plėšrūnų buvimo faktų registravimo visus metus rezultatų analizę numatyta atlikti vieną kartą per metus iki gegužės 1 dienos. „Matome paradoksą, kai tose savivaldybėse, kuriose vis pranešama apie vilkų paskerstus galvijus ir kitus gyvulius, mes negauname pranešimų apie ten matytus vilkus. Taigi, vilkų skaičiavimas labai priklauso ir nuo žmonių aktyvumo“, – pabrėžia R. Varanauskas.
Pasak VDU ŽŪA mokslų daktarės R. Špinkytės-Bačkaitienės, vilkų skaičiavimas dažnai virsta manipuliacijų objektu, nes žmonės, kalbėdami apie vilkus, gina savo interesus, todėl jų pateikiama informacija yra neobjektyvi. „Situacija labai primena pasakėčią apie gulbę, lydeką ir vėžlį – visi kalba sparnuotomis frazėmis ir siekia tik savų tikslų“, – ironizuoja mokslų daktarė.
Pasitelks genetinius tyrimus
Vis dažniau ir vis didesniu mastu naudojamas vilkų skaičiaus ir pasiskirstymo nustatymas taikant genetinius tyrimus. Anot mokslininkės, šiais metais bus tiriami visi sumedžioti vilkai. Bus nustatytas tikslus sumedžiotų vilkų amžius pagal metines rieves dantyse, ištirta, kiek tais metais jauniklių buvo atsivedusios sumedžiotos patelės. Taip pat bus atliekami ir genetiniai tyrimai. Šie tyrimai atskleis, ar mūsų vilkų populiacijoje nesikryžmina giminiškai artimi vilkai. Bus nustatyta, kiek toli vilkai nukeliauja: tarkime, tyrimų rezultatai gali parodyti, kad mama buvo sumedžiota Varėnos rajone, o jos sūnus – Širvintų rajone. Bus atsakyta į ilgai teoriškai diskutuotą klausimą – ar Lietuvoje sutinkama vilko ir šuns hibridų. „Jei pavyks surinkti tyrimų pavyzdžius dėl visų sumedžiotų vilkų, turėsime pakankamą imtį, kad galėtume daryti svarias išvadas“, – įsitikinusi R. Špinkytė-Bačkaitienė.
Brakonierius bando atgrasyti baudomis
Tiksliai suskaičiuoti vilkų praktiškai neįmanoma, tad kaip nustatomos jų medžioklės kvotos? Pasak V. Graičiūno, aritmetika paprasta: vilkų šeimų skaičių reikia padauginti iš 3,25 (prieauglio skaičius), ir taip gaunamas medžiojamų vilkų skaičius. AM duomenimis, sausio 21 d. Lietuvoje buvo sumedžiotas 81 vilkas.
Kai kuriuose rajonuose vilkų medžioklės kvotos jau padidintos, tačiau aišku, kad ne visi vilkai sumedžiojami legaliai. Tokia informacija gerai žinoma ir AM. Kaip dažnai tokie medžiotojai nubaudžiami? Praėjusį rudenį, anot V. Graičiūno, medžiotojas nušovė vilką jau prasidėjus medžioklės sezonui, tačiau dar nebuvo nustatyta vilkų kvota, todėl apie tai pranešusiam medžiotojui paskirta administracinė bauda – 870 Eur, o jeigu nušaunama patelė, bauda dviguba.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Žvėrių apskaita pagal pėdsakus sniege
2019-02-13
Visiems medžioklės plotų naudotojams primename, kad pagal Aplinkos ministro įsakymą ir patvirtintą metodiką, esant tinkamoms sąlygoms, privaloma atlikti stambiųjų plėšrūnų apskaitą.
Visą informaciją apie apskaitos metodiką, duomenų pateikimą, dažniausiai užduodamus klausimus, video medžiagą, kontaktus, kur kreiptis, iškilus sunkumams rasite vstt.lt tinklapyje.
Medžiotojų, atlikusių apskaitą, taip pat prašome pateikti duomenis ir Lietuvos medžiotojų ir žvejų draugijai, užpildant nesudėtingą ANKETĄ ( https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIp ... =0&c=0&w=1 ) . Kilus klausimams dėl mūsų anketos pildymo, prašome kreiptis tel. 8-615-74000 (Rolandas Micevičius).
2019-02-13
Visiems medžioklės plotų naudotojams primename, kad pagal Aplinkos ministro įsakymą ir patvirtintą metodiką, esant tinkamoms sąlygoms, privaloma atlikti stambiųjų plėšrūnų apskaitą.
Visą informaciją apie apskaitos metodiką, duomenų pateikimą, dažniausiai užduodamus klausimus, video medžiagą, kontaktus, kur kreiptis, iškilus sunkumams rasite vstt.lt tinklapyje.
Medžiotojų, atlikusių apskaitą, taip pat prašome pateikti duomenis ir Lietuvos medžiotojų ir žvejų draugijai, užpildant nesudėtingą ANKETĄ ( https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIp ... =0&c=0&w=1 ) . Kilus klausimams dėl mūsų anketos pildymo, prašome kreiptis tel. 8-615-74000 (Rolandas Micevičius).
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Vilniaus raj. šiandien yra šviežio sniegelio, tai ryt būtų galima daryti apskaitą tiems kurie nesuspėjo ![Pardon :pardon:](./images/smilies/pardon.gif)
![Pardon :pardon:](./images/smilies/pardon.gif)
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Jei nebus sniego, tai ir vilkų nerasime
Va tokį maršrutą teks sukarti![Pardon :pardon:](./images/smilies/pardon.gif)
![Sad :(](./images/smilies/sad.gif)
Va tokį maršrutą teks sukarti
![Pardon :pardon:](./images/smilies/pardon.gif)
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Mokomoji medžiaga (vaizdo įrašas), kaip pateikti pranešimo apie vilkų, lūšių ir rudųjų lokių buvimą duomenis į elektroninę duomenų pildymo formą.
https://www.youtube.com/watch?v=ivjn9Ut ... -L0q9Qr3TQ
https://www.youtube.com/watch?v=ivjn9Ut ... -L0q9Qr3TQ
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Šilta žiema trukdo vykdyti vilkų apskaitą
BNS
2020-01-18
Neįprastai šilta šiųmetinė žiema trukdo vykdyti ir vilkų apskaitą, teigia Valstybinių miškų urėdija bei vilkų apsauga besirūpinantys nevyriausybininkai.
Pastaraisiais metais atsisakyta buvusios praktikos, kai vilkų apskaita vykdyta tik žiemą, skaičiuojant šių gyvūnų pėdsakus sniege. Dabar, pasak urėdijos, tai daroma ištisus metus: vilkų pėdsakai skaičiuojami profesionaliuose medžioklės plotuose, taip pat pasitelkiant fotokameras.
„Apskaitos pagal galiojančią tvarką dabar negalime vykdyti, nes nėra sniego. Labai tikimės, kad vasarį bus tam tinkamos sąlygos ir galėsime tą padaryti“, – komentare BNS sakė urėdijos Gamtos apsaugos, gamtotvarkos, rekreacijos ir medžioklės skyriaus specialistas Aleksas Žebrauskas.
Šią savaitę anksčiau nei įprastai paskelbta ir vilkų medžioklės sezono pabaiga, nes išnaudota visa maksimali jų medžioklės kvota, t. y. 120 vilkų. Įprastai medžioklės sezonas trukdavo nuo spalio vidurio iki balandžio pradžios.
Gamtos apsaugos asociacijos „Baltijos vilkas“ tarybos pirmininkas Andrius Laurinavičius BNS sakė, kad jau antrus metus Aplinkos ministerija nebeinicijuoja vilkų apskaitos – ji buvo rengiama kasmet, iškritus sniegui, tačiau pastaruoju metu to neleistų ir meteorologinės sąlygos.
Jis taip pat pripažįsta, kad vienas iš naudojamų duomenų rinkimo būdų pastarosiomis žiemomis yra sunkiai įgyvendinamas.
„Į tai įtraukiami labiau medžiotojai, jie turi praeiti tam tikrą maršrutą, užfiksuoti pėdsakus. Bet, matyt, to kol aks nepavyks, nes nėra sniego. Bet jei duomenys renkami sąžiningai, nuolatos, duomenų rinkimas visus metus leidžia aiškiau suvokti, ar ten gyvena vilkai, kaip vyksta pokyčiai. Mes šį metodą palaikėme, nes jis yra geresnis“, – sakė A. Laurinavičius.
Duomenis gali siųsti visi piliečiai, ekspertai. VDU Žemės ūkio akademijos specialistai vertina duomenų patikimumą, analizuoja pasikartojimus ir sprendžia, ar galima konstatuoti, kad toje vietoje gyvena vilkų šeima.
Anot A. Laurinavičiaus, jei gaunama patikimų duomenų, kad viename areale yra mažiausiai keturi vilkai, jie pripažįstami, kaip šeima.
Prieš medžioklės sezoną skelbtais Aplinkos ministerijos duomenimis, Lietuvoje buvo užfiksuotos 37 vilkų šeimos. Įvertinant ir vienišus vilkus, skaičiuojama, kad vienos šeimos individų vidurkis yra aštuoni vilkai, tad šalyje galėtų būti iki 300 šių gyvūnų.
A. Laurinavičius teigia, kad jo vadovaujama organizacija iš esmės nepritaria vilkų medžioklei, bet palaikė kompromisinį variantą derantis dėl Vilkų apsaugos plano, jog kasmet, atsižvelgiant į situaciją, kasmet būtų leidžiama sumedžioti „nuo nulio iki 120 vilkų“.
„Pasirinkta maksimali kvota. Greičiausiai dėl to, kad dar nėra pakankamo sugyvenimo: žmonės patiria žalą, jie negali jaustis saugūs, vilkas kol kas nėra priimtina rūšis“, – pripažįsta A. Laurinavičius.
Vilkų medžioklės šalininkai pabrėžia šių gyvūnų daromą žalą ūkininkams dėl pjaunamų gyvulių, tačiau A. Laurinavičius pažymi, jog ši problema kyla iš esmės dėl medžioklės metu išardytų vilkų šeimų, ypač kai be motinos paliekami maži jaunikliai. Anot specialisto, jaunikliai tokiu atveju pjauna naminius gyvulius.
Ministerija pabrėžia, kad vilkai ekosistemose atlieka labai svarbų vaidmenį: naikindami lapes, mangutus ir kitus smulkesnius plėšrūnus, jie padeda išsaugoti nykstančias, ant žemės perinčių paukščių rūšis – kurtinius, tetervinus, jerubes.
BNS
2020-01-18
Neįprastai šilta šiųmetinė žiema trukdo vykdyti ir vilkų apskaitą, teigia Valstybinių miškų urėdija bei vilkų apsauga besirūpinantys nevyriausybininkai.
Pastaraisiais metais atsisakyta buvusios praktikos, kai vilkų apskaita vykdyta tik žiemą, skaičiuojant šių gyvūnų pėdsakus sniege. Dabar, pasak urėdijos, tai daroma ištisus metus: vilkų pėdsakai skaičiuojami profesionaliuose medžioklės plotuose, taip pat pasitelkiant fotokameras.
„Apskaitos pagal galiojančią tvarką dabar negalime vykdyti, nes nėra sniego. Labai tikimės, kad vasarį bus tam tinkamos sąlygos ir galėsime tą padaryti“, – komentare BNS sakė urėdijos Gamtos apsaugos, gamtotvarkos, rekreacijos ir medžioklės skyriaus specialistas Aleksas Žebrauskas.
Šią savaitę anksčiau nei įprastai paskelbta ir vilkų medžioklės sezono pabaiga, nes išnaudota visa maksimali jų medžioklės kvota, t. y. 120 vilkų. Įprastai medžioklės sezonas trukdavo nuo spalio vidurio iki balandžio pradžios.
Gamtos apsaugos asociacijos „Baltijos vilkas“ tarybos pirmininkas Andrius Laurinavičius BNS sakė, kad jau antrus metus Aplinkos ministerija nebeinicijuoja vilkų apskaitos – ji buvo rengiama kasmet, iškritus sniegui, tačiau pastaruoju metu to neleistų ir meteorologinės sąlygos.
Jis taip pat pripažįsta, kad vienas iš naudojamų duomenų rinkimo būdų pastarosiomis žiemomis yra sunkiai įgyvendinamas.
„Į tai įtraukiami labiau medžiotojai, jie turi praeiti tam tikrą maršrutą, užfiksuoti pėdsakus. Bet, matyt, to kol aks nepavyks, nes nėra sniego. Bet jei duomenys renkami sąžiningai, nuolatos, duomenų rinkimas visus metus leidžia aiškiau suvokti, ar ten gyvena vilkai, kaip vyksta pokyčiai. Mes šį metodą palaikėme, nes jis yra geresnis“, – sakė A. Laurinavičius.
Duomenis gali siųsti visi piliečiai, ekspertai. VDU Žemės ūkio akademijos specialistai vertina duomenų patikimumą, analizuoja pasikartojimus ir sprendžia, ar galima konstatuoti, kad toje vietoje gyvena vilkų šeima.
Anot A. Laurinavičiaus, jei gaunama patikimų duomenų, kad viename areale yra mažiausiai keturi vilkai, jie pripažįstami, kaip šeima.
Prieš medžioklės sezoną skelbtais Aplinkos ministerijos duomenimis, Lietuvoje buvo užfiksuotos 37 vilkų šeimos. Įvertinant ir vienišus vilkus, skaičiuojama, kad vienos šeimos individų vidurkis yra aštuoni vilkai, tad šalyje galėtų būti iki 300 šių gyvūnų.
A. Laurinavičius teigia, kad jo vadovaujama organizacija iš esmės nepritaria vilkų medžioklei, bet palaikė kompromisinį variantą derantis dėl Vilkų apsaugos plano, jog kasmet, atsižvelgiant į situaciją, kasmet būtų leidžiama sumedžioti „nuo nulio iki 120 vilkų“.
„Pasirinkta maksimali kvota. Greičiausiai dėl to, kad dar nėra pakankamo sugyvenimo: žmonės patiria žalą, jie negali jaustis saugūs, vilkas kol kas nėra priimtina rūšis“, – pripažįsta A. Laurinavičius.
Vilkų medžioklės šalininkai pabrėžia šių gyvūnų daromą žalą ūkininkams dėl pjaunamų gyvulių, tačiau A. Laurinavičius pažymi, jog ši problema kyla iš esmės dėl medžioklės metu išardytų vilkų šeimų, ypač kai be motinos paliekami maži jaunikliai. Anot specialisto, jaunikliai tokiu atveju pjauna naminius gyvulius.
Ministerija pabrėžia, kad vilkai ekosistemose atlieka labai svarbų vaidmenį: naikindami lapes, mangutus ir kitus smulkesnius plėšrūnus, jie padeda išsaugoti nykstančias, ant žemės perinčių paukščių rūšis – kurtinius, tetervinus, jerubes.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Medžiojamųjų gyvūnų apskaita – visus metus
Data
2020 02 21
Šiemetė šilta ir besniegė žiema jau pateikė ne vieną siurprizą. Kadangi nėra nuolatinės sniego dangos, medžiotojai negali atlikti kasmetinės privalomos medžiojamųjų gyvūnų apskaitos pagal pėdsakus sniege.
Kadangi sąlygų atlikti apskaitą nėra, kol kas ji ir neatliekama. Jei gamtos sąlygos leis, susiformuos apskaitai atlikti tinkama sniego danga, tuomet medžiotojai apskaitą atliks.
Tačiau medžiotojai turi ir kitą pareigą - ištisus metus rinkti ir teikti informaciją apie didžiųjų plėšrūnų (vilkų, lūšių ir rudųjų lokių) buvimą. Ši informacija apie vilkų ar jų veiklos stebėjimą, labai svarbi norint turėti kuo daugiau duomenų, kurie padeda vertinti vilkų populiacijos būklę.
Aplinkos ministerija kviečia medžiotojus nepamiršti šios pareigos ir ragina sukauptą informaciją apie stambiuosius plėšrūnus pateikti užpildant žvėrių apskaitos anketą.
Kviečiami prisijungti prie duomenų rinkimo ir tie, kurie neabejingi gyvosios gamtos išsaugojimui.
Strateginės komunikacijos skyrius
Data
2020 02 21
Šiemetė šilta ir besniegė žiema jau pateikė ne vieną siurprizą. Kadangi nėra nuolatinės sniego dangos, medžiotojai negali atlikti kasmetinės privalomos medžiojamųjų gyvūnų apskaitos pagal pėdsakus sniege.
Kadangi sąlygų atlikti apskaitą nėra, kol kas ji ir neatliekama. Jei gamtos sąlygos leis, susiformuos apskaitai atlikti tinkama sniego danga, tuomet medžiotojai apskaitą atliks.
Tačiau medžiotojai turi ir kitą pareigą - ištisus metus rinkti ir teikti informaciją apie didžiųjų plėšrūnų (vilkų, lūšių ir rudųjų lokių) buvimą. Ši informacija apie vilkų ar jų veiklos stebėjimą, labai svarbi norint turėti kuo daugiau duomenų, kurie padeda vertinti vilkų populiacijos būklę.
Aplinkos ministerija kviečia medžiotojus nepamiršti šios pareigos ir ragina sukauptą informaciją apie stambiuosius plėšrūnus pateikti užpildant žvėrių apskaitos anketą.
Kviečiami prisijungti prie duomenų rinkimo ir tie, kurie neabejingi gyvosios gamtos išsaugojimui.
Strateginės komunikacijos skyrius
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Šilta žiema sutrukdė atlikti medžiojamųjų gyvūnų apskaitą pagal pėdsakus sniege
Data
2020 04 02
Dėl išskirtinai šiltos ir besniegės praėjusios žiemos nebuvo sąlygų atlikti medžiojamųjų gyvūnų apskaitą pagal pėdsakus sniege, kaip to reikalauja Medžioklės Lietuvos Respublikos teritorijoje taisyklės. Jos įpareigoja medžioklės plotų naudotojus kartą per medžioklės sezoną atlikti šią apskaitą, bet, pagal nustatytą metodiką, tik tuo atveju, jeigu yra gan šviežia, ištisinė ir nesuledėjusi sniego danga.
Aplinkos ministerija paprašė Lietuvos hidrometeorologijos tarnybos pateikti išvadą, ar kurioje nors šalies dalyje buvo susidariusios apskaitai reikiamos meteorologinės sąlygos. Gavus šią išvadą, ji bus paskelbta viešai, tačiau akivaizdu, kad aplinkosaugos institucijos šiemet medžioklės plotų naudotojams netaikys administracinės atsakomybės už neatliktą medžiojamųjų gyvūnų apskaitą pagal pėdsakus sniege 2019-2020 m. medžioklės sezonu. Medžioklės plotų naudotojams nereikia iš anksto kreiptis į Aplinkos ministeriją ar Aplinkos apsaugos departamentą ir informuoti apie priežastis, kodėl neatlikta apskaita.
Tačiau medžiotojams išlieka pareiga ištisus metus rinkti ir teikti informaciją apie didžiųjų plėšrūnų (vilkų, lūšių ir rudųjų lokių) buvimą. Ji teikiama per Valstybinės saugomų teritorijų tarnybos prie Aplinkos ministerijos tinklalapį. https://vstt.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/b ... u-apskaita
Aktyvus medžioklės plotų naudotojų dalyvavimas visus metus registruojant faktus apie didžiuosius plėšrūnus leidžia priimti gerai pagrįstus vilkų populiacijos apsaugai ir valdymui skirtus sprendimus.
Strateginės komunikacijos skyrius
Data
2020 04 02
Dėl išskirtinai šiltos ir besniegės praėjusios žiemos nebuvo sąlygų atlikti medžiojamųjų gyvūnų apskaitą pagal pėdsakus sniege, kaip to reikalauja Medžioklės Lietuvos Respublikos teritorijoje taisyklės. Jos įpareigoja medžioklės plotų naudotojus kartą per medžioklės sezoną atlikti šią apskaitą, bet, pagal nustatytą metodiką, tik tuo atveju, jeigu yra gan šviežia, ištisinė ir nesuledėjusi sniego danga.
Aplinkos ministerija paprašė Lietuvos hidrometeorologijos tarnybos pateikti išvadą, ar kurioje nors šalies dalyje buvo susidariusios apskaitai reikiamos meteorologinės sąlygos. Gavus šią išvadą, ji bus paskelbta viešai, tačiau akivaizdu, kad aplinkosaugos institucijos šiemet medžioklės plotų naudotojams netaikys administracinės atsakomybės už neatliktą medžiojamųjų gyvūnų apskaitą pagal pėdsakus sniege 2019-2020 m. medžioklės sezonu. Medžioklės plotų naudotojams nereikia iš anksto kreiptis į Aplinkos ministeriją ar Aplinkos apsaugos departamentą ir informuoti apie priežastis, kodėl neatlikta apskaita.
Tačiau medžiotojams išlieka pareiga ištisus metus rinkti ir teikti informaciją apie didžiųjų plėšrūnų (vilkų, lūšių ir rudųjų lokių) buvimą. Ji teikiama per Valstybinės saugomų teritorijų tarnybos prie Aplinkos ministerijos tinklalapį. https://vstt.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/b ... u-apskaita
Aktyvus medžioklės plotų naudotojų dalyvavimas visus metus registruojant faktus apie didžiuosius plėšrūnus leidžia priimti gerai pagrįstus vilkų populiacijos apsaugai ir valdymui skirtus sprendimus.
Strateginės komunikacijos skyrius
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Žvėrių apskaita. Jų pėdsakai.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas